Справа № 991/5797/21
Провадження № 1-кс/991/5883/21

УХВАЛА
6 вересня 2021 року 	місто Київ	

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
захисника  ОСОБА_3 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_4 – адвоката ОСОБА_3 на рішення детектива Національного антикорупційного бюро України про повну відмову у задоволенні клопотання у кримінальному провадженні № 52021000000000016.

(1) Короткий виклад змісту поданої скарги
25.08.2021 до Вищого антикорупційного суду надійшла вказана скарга. 
Відповідно до її змісту групою детективів Національного антикорупційного бюро України (далі – НАБУ) здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 52021000000000016. Старшим групи детективів є ОСОБА_5 .
У своїй скарзі адвокат вказує, що, за твердженнями сторони обвинувачення, ОСОБА_4 та ОСОБА_6 підбурювали ОСОБА_7 до надання неправомірної вигоди судді Окружного адміністративного суду м. Києва за прискорений розгляд судової справи та винесення позитивного кінцевого рішення на користь ТДВ «Страхова компанія «Акс Кепітал».
11.08.2021 слідчим суддею Вищого антикорупційного суду частково задоволено клопотання сторони захисту та призначено почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам-спеціалістам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС, що розташований за адресою: вул. Сім`ї Хохлових, 5, м. Київ, 04119.
На розгляд експертам поставлено одне питання: ким виконаний підпис на довіреності від 21.12.2020, виданій адвокату ОСОБА_6 , підписаній від імені ОСОБА_8 : самим ОСОБА_8 чи іншою особою?
Захисник зазначає, що за змістом ст. 245 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) передбачено отримання експериментальних зразків підписів безпосередньо захисником. Водночас, у телефонній розмові ОСОБА_8 від зустрічі відмовився, повідомивши, що захиснику зателефонує його адвокат, однак він не зателефонував. Відповідно, вказане питання не було вирішено.
12.08.2021 адвокатом ОСОБА_3 через канцелярію НАБУ направлено детективом клопотання в порядку ст. 220 КПК з проханням винести постанову про відібрання експериментальних зразків підпису ОСОБА_8 на розлінованих аркушах не менше 8 аркушів; відібрати у ОСОБА_8 експериментальні зразки підпису на розлінованих аркушах не менше 8 аркушів; надати відібрані зразки підпису ОСОБА_8 , за можливості разом з його протоколом допиту в якості свідка, підписані ним особисто, у належним чином запакованому вигляді, який виключає можливість несанкціонованого доступу, експертам-спеціалістам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС як безпосередньо так і через адвоката ОСОБА_3 .
Водночас, з часу подання клопотання до моменту звернення до слідчого судді зі скаргою детектив жодним чином не відреагував на подане клопотання, чим вчинив бездіяльність.
Таким чином, адвокат звернувся до слідчого судді зі скаргою в порядку ст. 303 КПК, у якій він просить зобов`язати детектива НАБУ розглянути його клопотання в порядку ст. 220 КПК. У випадку винесення детективом постанови про відмову у задоволенні клопотання адвокат просить скасувати її.
(2) Позиції учасників кримінального провадження
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 зазначив, що до початку розгляду скарги отримав постанову детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_9 про повну відмову у задоволенні його клопотання. Адвокат вважає, що ця постанова є необґрунтованою, а тому підлягає скасуванню. Мотивуючи свою позицію, зазначив, що, посилаючись на положення ч. 8 ст. 245 КПК, звертався до слідчого судді із проханням відібрати зразки підписів ОСОБА_8 під час вирішення питання про призначення почеркознавчої експертизи. Водночас, слідчий суддя відмовив у задоволенні цього клопотання. Можливість відібрати експериментальні зразки стороною захисту самостійно наразі відсутня. Тому оптимальним варіантом, як зазначає захисник, було саме звернення стороною захисту із клопотанням у порядку ст. 220 КПК до детективів та винесення ними постанови про відібрання зразків для експертизи.
У зв`язку з отриманням постанови детектива, адвокат ОСОБА_3 подав слідчому судді письмові доповнення до скарги, у яких, серед іншого, уточнює прохальну частину скарги, зазначаючи на такі вимоги: постанову детектива НАБУ від 16.08.2021 скасувати; зобов`язати детектива НАБУ виконати процесуальні дії, а саме: винести відповідну постанову та відібрати експериментальні зразки підпису ОСОБА_8 на розлінованих аркушах (не менше 8 аркушів), надати відібрані зразки підпису ОСОБА_8 разом з протоколом його допиту в якості свідка, підписані ним особисто (умовно-вільні зразки підпису), у належним чином упакованому вигляді, який виключає можливість несанкціонованого доступу, адвокату ОСОБА_3 . 
Належним чином повідомлені про дату та час розгляду скарги детективи НАБУ не прибули. Натомість від детектива ОСОБА_5 надійшли письмові заперечення на скаргу, у яких він вказує, що згідно з ст. 303 КПК рішення слідчого про відмову у відібранні зразків для дослідження не підлягає оскарженню на досудовому розслідуванні. Тому у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 він просив відмовити.
(3) Мотиви, з яких виходив слідчий суддя при вирішенні поданої скарги
Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК є судовий контроль за додержанням законів органом досудового розслідування, який реалізує слідчий суддя. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини на стадії досудового розслідування.
Слідчим суддею встановлено, що НАБУ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 52021000000000016 від 14.01.2021.
Згідно з витягом з ЄРДР воно стосується можливого вчинення адвокатами ОСОБА_6 та ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369 КПК, а саме, що вони підбурювали ОСОБА_7 до надання неправомірної вимоги судді Окружного адміністративного суду м. Києва за вчинення в інтересах ТДВ «Страхова компанія «Акс Кепітал» дій з використанням наданої влади, вчинене за попередньою змовою групою осіб.
07.04.2021 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України.
11.08.2021 слідчим суддею Вищого антикорупційного суду було призначено почеркознавчу експертизу за клопотанням адвоката ОСОБА_3 . На вирішенням експертів поставлено питання: «Ким виконаний підпис на довіреності від 21.12.2020, виданій ОСОБА_6 від імені ОСОБА_8 : самим ОСОБА_8 чи іншою особою?»
Проведення експертизи ухвалою доручено експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.
Варто зазначити, що як вбачається із ухвали від 11.08.2021, сторона захисту зверталась із проханням до слідчого судді про відібрання зразків для експертизи. Водночас, у задоволенні клопотання у цій частині захиснику було відмовлено, посилаючись на положення ч. 1 ст. 245 КПК. Крім того, слідчим суддею зазначено, що адвокатом не доведено неможливість самостійно отримати зразки для експертизи.
Із метою отримання експериментальних зразків підпису ОСОБА_8 , адвокат ОСОБА_3 в порядку ст. 220 КПК звернувся до детектива НАБУ із відповідним клопотанням.
Водночас, постановою детектива НАБУ ОСОБА_9 від 16.08.2021 у задоволенні цього клопотання адвокату було повністю відмовлено. Детектив обґрунтував свою відмову тим, що захисником до свого клопотання не було долучено копію відповідної ухвали про призначення експертизи. У самому тексті клопотання теж відсутнє посилання на неї.
Слідчий суддя не вважає підстав для скасування цієї постанови, зважаючи на таке.
На досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, рішення слідчого (детектива) про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій (п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК).
Так, глава 20 КПК визначає вимоги до проведення слідчих (розшукових) дій. Слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети (ч. 1, 2 ст. 223 КПК).
Відповідно до ст. 84 КПК доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів, зокрема, є висновки експертів.
Згідно з ч. 1 ст. 93 КПК збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження у порядку, передбаченому цим Кодексом. При цьому, відповідно до вимог ч. 2 ст. 22 КПК сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Частина третя статті 93 КПК передбачає, що сторона захисту здійснює збирання доказів шляхом, зокрема, ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій. Ініціювання стороною захисту проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.
Надаючи стороні захисту можливість збирати саме докази, шляхом ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій перед слідчим (в тому числі і проведення експертизи), КПК передбачає альтернативний порядок призначення експертизи – можливість звернення із відповідним клопотанням напряму до слідчого судді (ст. 243 КПК).
В даному випадку сторона захисту звернулась саме до слідчого судді для призначення експертизи.
В цьому контексті, частина восьма статті 244 КПК визначає, що при задоволенні клопотання про залучення експерта слідчий суддя у разі необхідності має право за клопотанням особи, яка звернулася з клопотанням про залучення експерта, вирішити питання про отримання зразків для експертизи відповідно до статті 245 цього Кодексу.
Частина перша статті 245 КПК вказує на те, що у разі необхідності отримання зразків для проведення експертизи вони відбираються стороною кримінального провадження, яка звернулася за проведенням експертизи або за клопотанням якої експертиза призначена слідчим суддею. У випадку, якщо проведення експертизи доручено судом, відібрання зразків для її проведення здійснюється судом або за його дорученням залученим спеціалістом.
Оскільки почеркознавчу експертизу слідчим суддею призначено за клопотанням сторони захисту, а не постановою сторони обвинувачення, у детектива відступній обов`язок відбирати зразки для проведення вказаного дослідження. У даному випадку, відповідно до вимог ч. 1 ст. 245 КПК, отримання зразків для проведення експертизи покладається на сторону захисту.
Отже, слідчий суддя прийшов до висновку, що зважаючи на те, що почеркознавча експертиза призначена за клопотанням сторони захисту, саме на цю сторону покладений обов`язок забезпечення надання зразків для експертизи. 
Водночас у детектива, за зазначених обставин, немає обов`язку приймати рішення щодо відібрання зразків підпису в особи примусово та надання їх стороні захисту для проведення експертизи. У зв`язку з цим у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 слід відмовити.
Хоча вищенаведені обставини і не зазначено у постанові детектива та відмовлено у клопотанні захисника з інших підстав, проте навіть у разі скасування рішення детектива скаржник не досягне мети свого клопотання, оскільки це не є компетенцією особи дії якої оскаржуються.
На підставі викладеного, слідчий суддя постановив:

-        у скарзі захисника підозрюваного ОСОБА_4 – адвоката ОСОБА_3 на рішення детектива Національного антикорупційного бюро України про повну відмову у задоволенні клопотання відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали проголошено 09.09.2021 о 17:00 год.

Слідчий суддя                                                                 ОСОБА_1