ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/17993/20                                                                      Суддя (судді) першої інстанції: Шулежко В.П.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2021 року                                                                                            м. Київ
          
Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
                                     судді-доповідача Кузьменка В. В.,
                                     суддів: Василенка Я.М., Ганечко О.М.,
  за участю секретаря   Кірієнко Н.Є.,
                                                            
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, третя особа - Київська обласна прокуратура про визнання протиправним та скасування рішення, за апеляційними скаргами Київської обласної прокуратури та Офісу Генерального прокурора на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 лютого 2021 року, -  

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Офісу Генерального прокурора про визнання протиправним та скасування рішення кадрової комісії №2 з атестації прокурорів регіональних прокуратур "Про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки" від 09.04.2020 № 274.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 лютого 2021 року позов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано рішення другої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора від 09.04.2020 №274 про неуспішне проходження ОСОБА_1 атестації.
Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, Київською обласною прокуратурою та Офісом Генерального прокурора подано апеляційні скарги, в яких просять скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог. 
Доводи апелянтів обґрунтовані зокрема тим, що визначений Порядком етап атестації у формі анонімного тестування на загальні здібності  та навички з використанням комп`ютерної техніки відповідає вимогам Закону № 113-ІХ. Разом з тим, позивач набрала 87 балів, що менше прохідного балу для успішного складання іспиту - 93 бали, а відтак її не допущено до проходження наступного етапу атестації - співбесіди, що свідчить про правомірність прийняття рішення кадрової комісії щодо неуспішного проходження атестації позивачем, та з дотриманням процедури у встановленому порядку.
Представники апелянтів в судовому засіданні підтримали вимоги апеляційної скарги, просили скасувати рішення суду першої інстанції та відмовити в задоволенні позову.
Позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з`явився. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення питання, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов`язкова, колегія суддів у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 311 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи без позивача.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно з ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Як вбачається з матеріалів справи, наказом прокурора Київської області від 05.06.2019 № 303к позивача призначено на посаду прокурора першого відділу управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, що поширює свою діяльність на Київську область прокуратури Київської області.
Відповідно до наказу прокурора Київської області від 10.09.2019 № 1227вк позивачу надано відпусту для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку з 19.09.2019 по 30.07.2022 року.
Наказом Генерального прокурора від 03.10.2019 № 221 затверджено Порядок проходження прокурорами атестації та визначено процедуру проходження атестації прокурорів усіх рівнів.
З огляду на загрозу звільнення з посади прокурора у випадку неподання заяви про намір проходження атестації та зважаючи на відсутність будь-якого правового регулювання атестації прокурорів, які перебувають у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, ОСОБА_1 подала 10.10.2019 відповідну заяву про намір пройти атестацію до прокуратури Київської області.
Відповідно до графіку складання іспитів, затвердженого 20.02.2020 Головою першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур, позивача включено до першої групи прокурорів під № 256, які 03.03.2020 проходили тестування.
За результатами складання 03.03.2020 першого іспиту на виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора, позивач отримав 94 бали, у зв`язку з чим допущено до здачі того ж дня другого іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.
За наслідками проходження другого іспиту позивач отримав 87 балів, що є менше прохідного балу, та кадровою комісією 09.04.2020 прийнято рішення № 274 "Про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки", згідно з яким позивача не допущено до етапу проходження співбесіди та визнано таким, що неуспішно пройшов атестацію.
Вважаючи вказане рішення незаконним, та таким, що не відповідає вимогам законодавства та визначеній Офісом Генерального прокурора процедурі, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Вважаючи таке рішення відповідача протиправним, позивач звернулася до суду з даним адміністративним позовом.
Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що з урахуванням обставин, які свідчать про те, що під час проведення 03.03.2020 тестування ОСОБА_1 на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки мали місце технічні проблеми, що не спростовано відповідачем, то такий іспит щодо позивача не відбувся з причин, які не залежали ні від членів комісії, ні від позивача, який приймав в ньому участь, а оскаржуване рішення кадрової комісії щодо позивача критеріям обґрунтованості та безсторонності не відповідає.
Даючи правову оцінку фактичним обставинам справи у взаємозв`язку з твердженнями, які викладені в апеляційних скаргах, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.
Правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України визначає  Закон України від 14.10.2014 № 1697-VII "Про прокуратуру".
Однією з гарантій незалежності прокурора, що передбачена статтею 16 Закону України "Про прокуратуру", є особливий порядок призначення прокурора на посаду, звільнення з посади, притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Відповідно до частини третьої статті 16 цього Закону, прокурор призначається на посаду безстроково та може бути звільнений з посади, його повноваження на посаді можуть бути припинені лише з підстав та в порядку, передбачених законом.
25 вересня 2019 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" від 19.09.2019 № 113-IX (далі - Закон № 113-IX), яким запроваджено реформування системи органів прокуратури.
Відповідно до пункту 6 розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-ІХ з дня набрання чинності цим Законом усі прокурори Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур, військових прокуратур вважаються такими, що персонально попереджені у належному порядку про можливе майбутнє звільнення з посади на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2010 року № 1697.
Згідно з пунктом 7 розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-ІХ прокурори та слідчі органів прокуратури, які на день набрання чинності цим Законом займають посади прокурорів і слідчих у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, можуть бути переведені на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах лише у разі успішного проходження ними атестації, яка проводиться у порядку, передбаченому цим розділом.
За приписами пункту п. 10 Розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX, прокурори Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур, військових прокуратур (у тому числі ті, які були відряджені до Національної академії прокуратури України для участі в її роботі на постійній основі) мають право в строк, визначений Порядком проходження прокурорами атестації, подати Генеральному прокурору заяву про переведення на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах. У заяві також повинно бути зазначено про намір пройти атестацію, надано згоду на обробку персональних даних, на застосування процедур та умов проведення атестації. Форма та порядок подачі заяви визначаються Порядком проходження прокурорами атестації.
Згідно із пунктом 11 Розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX, атестація прокурорів проводиться кадровими комісіями офісу Генерального прокурора, кадровими комісіями обласних прокуратур.
На виконання вимог Закону № 113-IX, наказом Генерального прокурора від 03.10.2019 № 221 затверджено Порядок проходження прокурорами атестації (далі - Порядок № 221).
Відповідно до вказаного Порядку атестація прокурорів - це встановлена розділом II ";Прикінцеві і перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" та цим Порядком процедура надання оцінки професійній компетентності, професійній етиці та доброчесності прокурорів Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур і військових прокуратур.
Проведення атестації прокурорів та слідчих регіональних прокуратур, військових прокуратур регіонів (на правах регіональних) забезпечують кадрові комісії Офісу Генерального прокурора, а прокурорів та слідчих місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) - кадрові комісії обласних прокуратур.
Відповідно до пункту 6 вказаного Порядку № 221 атестація включає такі етапи:
1) складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора;
2) складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки;
3) проведення співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності. Для оцінки рівня володіння практичними уміннями та навичками прокурори виконують письмове практичне завдання.
Згідно із пунктом 8 Порядку № 221 за результатами атестації прокурора відповідна кадрова комісія ухвалює одне із таких рішень: 1) рішення про успішне проходження прокурором атестації; 2) рішення про неуспішне проходження прокурором атестації. Форми типових рішень визначені у додатку 1 до цього Порядку.
У відповідності до пунктів 1-4 розділу ІІ Порядку № 221 після завершення строку для подання заяви, вказаної у пункті 9 розділу I цього Порядку, кадрова комісія формує графік складання іспитів та оприлюднює його на офіційному веб-сайті Генеральної прокуратури України не пізніше ніж за п`ять календарних днів до дня складання іспиту. Перелік тестових питань для іспиту затверджується Генеральним прокурором та оприлюднюється на веб-сайті Генеральної прокуратури України не пізніше ніж за сім календарних днів до дня складання іспиту. Тестування проходить автоматизовано з використанням комп`ютерної техніки у присутності членів відповідної кадрової комісії і триває 100 хвилин. Тестові питання обираються для кожного прокурора автоматично із загального переліку питань у кількості 100 питань. Кожне питання має передбачати варіанти відповіді, один з яких є правильним. Після закінчення часу, відведеного на проходження тестування, тестування припиняється автоматично, а на екран виводиться результат складання іспиту відповідного прокурора. Кожна правильна відповідь оцінюється в один бал. Максимальна кількість можливих балів за іспит становить 100 балів.
Прохідний бал (мінімально допустима кількість набраних балів, які можуть бути набрані за результатами тестування) для успішного складання іспиту становить 70 балів.
Як зазначено у пункті 5 розділу ІІ Порядку № 221 прокурор, який за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, не допускається до іспиту у формі тестування на загальні здібності та навички, припиняє участь в атестації, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.
Аналогічні положення щодо обов`язку прийняття кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації прокурором, який не набрав прохідний бал, містяться і в п. 16 Розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX.
Наказом Генерального прокурора від 07.02.2020 № 78 утворено Другу кадрову комісію з атестації прокурорів регіональних прокуратур, а наказом Генерального прокурора від 07.02.2020 № 80 утворено робочу групу другої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур.
Як підтверджується матеріалами справи на виконання вимог пунктів 9 та 10 Розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX ОСОБА_1 10.10.2019 подана заява за встановленою формою Генеральному прокурору про намір пройти атестацію.
Позивач успішно пройшов перший етап атестації 03.03.2020 - іспит у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора, а тому його було допущено до наступного етапу атестації.
За наслідками складення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки (другий етап атестації) ОСОБА_1 набрала 87 балів, що є менше прохідного балу для успішного складання іспиту (93 бали) і її не допущено до проходження наступного етапу атестації - співбесіди.
Вказані обставини зафіксовано у відповідному протоколі засідання другої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора від 03.03.2020.
Колегія суддів враховує, що правова позиція ОСОБА_1 обґрунтована, зокрема тим, що протягом всього тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки проявлялись затримки функціонування програмного забезпечення тривалістю в 15-20 секунд. Крім того, позивач вказала, що їй декілька разів доводилось натискати на правильний варіант відповіді, оскільки постійно відбувалась затримка у роботі програми, що в результаті  негативно вплинуло на результат проходження тестів.
Пунктом 11 Розділу І Порядку №221 передбачено, що у виключних випадках, за наявності заяви, підписаної прокурором або належним чином уповноваженою ним особою (якщо сам прокурор за станом здоров`я не може її підписати або подати особисто до комісії) про перенесення дати іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора, або дати іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, або дати співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності, кадрова комісія має право протягом трьох робочих днів з дня отримання такої заяви ухвалити рішення про перенесення дати складення відповідного іспиту, проведення співбесіди для такого прокурора.
Інформація про нову дату складення відповідного іспиту, проведення співбесіди для такого прокурора оприлюднюється на офіційному веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора). З моменту оприлюднення відповідної інформації прокурор вважається повідомленим належним чином про нову дату проведення відповідного етапу атестації.
Позивачем 11.03.2020 подано заяву Голові першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур Трепаку В.М. , в якій повідомлено про неналежне функціонування програмного забезпечення при складанні тесту на загальні здібності та навички та позивач просив надати можливість повторного допуску до здачі тесту на загальні здібності та навички у визначений кадровою комісією день та час.
У своїй заяві від 11.03.2020 позивачем зазначено, що під час проходження тестування на загальні здібності відбувались технічні збої та затримки програмного забезпечення, які мали місце протягом всього тестування, що в межах відведеного часу на його проходження, а саме 08 хвилин для складання вербальної частини тесту з 30 питань при затримці в 15-20 секунд на перехід до кожного наступного запитання, що послугувало негативним наслідкам проходження тестування.
Крім цього, ОСОБА_1 звернула увагу на те, що станом на час проходження атестації вона перебувала у відпустці по догляду за дитиною, якій на той період часу не виповнилось восьми місяців. При цьому, проведення обох етапів тестувань відбувалось в один день, через що вона більшу половину дня знаходилась за місцем проведення тестування і як наслідок, дитина була позбавлена її піклування. Перебуваючи в стані підвищеного психоемоційного навантаження, вона була вимушена у зв`язку з вищевказаними обставинами залишити місце проведення атестації без оскарження на місці результатів тестування.
Оскільки відповіді на вказану заяву позивач не отримав, ним 29.04.2020 повторно подано заяву щодо результатів розгляду попередньої заяви.
Разом з тим, жодної відповіді щодо розгляду вказаних заяв позивач не отримала, а рішенням кадрової комісії №2 з атестації прокурорів регіональних прокуратур від 09.04.2020 № 274 позивача визнано такою, що неуспішно пройшла атестацію, оскільки ОСОБА_1 за результатами тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки набрала в 87 балів, що є менше прохідного балу для успішного складання іспиту.
Суд першої інстанції вірно зауважив, що відповідач при прийнятті оскаржуваного рішення щодо позивача та розгляді його звернень не вжив жодних заходів щодо перевірки обставин, викладених в них, пославшись виключно на факт відсутності існування акту.
Водночас, ані Правилами тестування, ані Порядком проходження прокурорами атестації не передбачено складання відповідних актів технічних збоїв під час виконання іспиту, на які посилався відповідач у своєму протоколі, не визначено їх форму та не встановлено порядку перевірки інформації, яка в них відображена.
Суд апеляційної інстанції враховує, що стосовно існування технічних збоїв в системі тестування, крім позивача, до відповідача звертались інші прокурори, що приймали у ньому участь, а можливість існування таких проблем при роботі відповідної програми підтверджується листом ТОВ "Сайметрікс Україна", що мало місце раніше - 02.03.2020, яке мало наслідком його перенесення на інший день.
Так, згідно наявного у матеріалах справи листа Товариства з обмеженою відповідальністю "Сайметрікс-Україна" від 02.03.2020 №20320-1 адресованого Генеральному прокурору, ТОВ "Сайметрікс-Україна" підтвердило серйозні технічні проблеми, що виникли під час проведення тестування на загальні здібності 02.03.2020 та призвели до тимчасового зриву тестування під час його проведення та зазначило, що продовжують пошук технічного рішення, яке дозволить повноцінно відновити процедуру тестування.
Водночас, в силу приписів пункту 7 Порядку комісія призначає новий час (дату) складання відповідного іспиту для прокурора якщо складання відповідного іспиту було перервано чи не відбулося з технічних або інших причин, незалежних від членів комісії та прокурора, що свідчить про обгрунтованість висновків суду першої інстанції, який вказав на те, що оскільки під час проведення 03.03.2020 тестування ОСОБА_1 на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки мали місце технічні проблеми, що не спростовано відповідачем, то такий іспит щодо позивача не відбувся з причин, які не залежали ні від членів комісії, ні від позивача, який приймав в ньому участь.
Згідно пункту 12 Порядку роботи кадрових комісій, затверджених наказом Генерального прокурора від 17.10.2019 № 233 рішення про неуспішне проходження атестації повинно бути мотивованим із зазначенням обставин, що вплинули на його прийняття.
Враховуючи обставини справи, колегія суддів зазначає, що оскільки ні Правилами складання іспитів, ні Порядком №221 не передбачено складання відповідних актів технічних збоїв під час виконання іспиту, не визначено їх форму та не встановлено порядку перевірки інформації, яка в них відображена, то відповідачем на підставі належних та допустимих доказів не спростовано того, що під час проходження іспиту мали місце технічні проблеми, які вплинули на результат тестування.
Виходячи зі змісту пункту 7 розділу І Порядку №    221, суд констатує, що, якщо у процесі проходження прокурорами атестації на етапі складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки мали місце технічні проблеми, то такий іспит є таким, що не відбувся з причин незалежних від членів комісії та особи, яка його складала. За таких обставин, комісія призначає новий час (дату) складання відповідного іспиту для прокурора, якщо складання відповідного іспиту було перервано чи не відбулося з технічних або інших причин, незалежних від членів комісії та прокурора. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 03    червня 2021 року в справі № 640/9398/20.
Таким чином, суд першої інстанції вірно вказав, що спірне рішення кадрової комісії №2 з атестації прокурорів регіональних прокуратур "Про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки" від 09.04.2020 № 274 зазначеним вище вимогам не відповідає.
Аналогічна правова позиція щодо наслідків технічних збоїв при проходженні атестації працівниками органів прокуратури в побідних правовідносинах висловлена Верховним Судом у постанові від 24 червня 2021 року у справі № 280/5009/20.
Доказів, які б відповідали вимогам ст.ст. 73 - 76 КАС України, та спростовували зазначені вище мотиви або підтверджували відсутність підстав для задоволення позову апелянтами до суду апеляційної інстанції не надано.
Інші доводи апеляційних скарг не заслуговують на увагу, оскільки не спростовують висновки суду першої інстанцій.
Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.
Перевіривши мотивування судового рішення та доводи апеляційних скарг, відповідно до вимог  ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод  щодо справедливого судового розгляду, врахувавши ст. 6 КАС України, відповідно до якої суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, судова колегія вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про задоволення позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,  -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційні скарги Київської обласної прокуратури та Офісу Генерального прокурора на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 лютого 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, третя особа - Київська обласна прокуратура про визнання протиправним та скасування рішення - залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 лютого 2021 року - залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач:                                                                        В. В. Кузьменко 

Судді:                                                                                           Я. М. Василенко

                                                                                                    О. М. Ганечко

Повний текст постанови виготовлено 20.07.2021