ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
33001 , м. Рівне,  вул. Яворницького, 59

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 липня 2021 року                                                                                      Справа № 918/188/21 

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючий суддя Філіпова Т.Л., суддя Василишин А.Р. ,  суддя Бучинська Г.Б. 

секретар судового засідання Гладка Л.А. 
за участю представників сторін:
прокурора: Немкович І.І.
позивача:  Строкова О.В.
відповідача:  Троянчук Д.М.
третьої особи: не з`явився
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Заступника керівника Рівненської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Рівненської області від 26.05.2021 р. у справі №918/188/21, постановлену суддею Романюк Ю.Г., повний текст ухвали складено 26.05.2021 р.
за позовом Заступника керівника Рівненської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Рівненської обласної ради  
до відповідача Дубенської міської ради
за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Державного історико-культурного заповідника м. Дубно 
про скасування державної реєстрації прав та визнання права власності

          Заступник керівника Рівненської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Рівненської обласної ради звернувся до Господарського суду Рівненської області з позовом до Дубенської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Державний історико-культурний заповідник м.Дубно про скасування державної реєстрації прав та визнання права власності.
Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 26.05.2021 р. у справі №918/188/21 позов заступника керівника Рівненської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Рівненської обласної ради до Дубенської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Державний історико-культурний заповідник м. Дубно про скасування державної реєстрації прав та визнання права власності - залишено без розгляду на підставі п.8 ч.1 ст.226 ГПК України.
          Не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, Заступник керівника Рівненської обласної прокуратури подав скаргу до Північно-західного апеляційного господарського суду, в якій просить ухвалу Господарського суду Рівненської області від 26.05.2021 р. у справі №918/188/21 про залишення позову без розгляду скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
          Ухвалами Північно-західного апеляційного господарського суду від 08.07.2021 р. поновлено Заступнику керівника Рівненської обласної прокуратури строк на подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Рівненської області від 26.05.2021 р. у справі №918/188/21, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Заступника керівника Рівненської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Рівненської області від 26.05.2021 р. у справі №918/188/21 та призначено справу до розгляду.
16.07.2021 р. на адресу апеляційного господарського суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від Дубенської міської ради, в якому міська рада просить відмовити заступнику  керівника  Рівненської обласної прокуратури у задоволенні його апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Рівненської області  від 26.05.2021 р.  у справі №918/188/21.
20.07.2021 р. Державний історико-культурний заповідник м.Дубно надіслав на адресу апеляційного господарського суду клопотання в якому зазначає, що підтримує  позовні вимоги позивача та просить проводити розгляд справи без участі представника третьої особи, також  просить апеляційну скаргу Заступника керівника Рівненської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Рівненської області  від 26.05.2021 р. задоволити в повному обсязі та направити справу  для розгляду до суду першої інстанції.
У судовому засіданні прокурор підтримав доводи апеляційної скарги та надав пояснення на обґрунтування власної правової позиції, вважає що ухвала прийнята з порушенням норм матеріального та процесуального права тому просить її скасувати, а справу передати до суду першої інстанції для продовження розгляду. 
Представник Рівненської обласної ради підтримав доводи прокурора у повному обсязі та надав додаткові пояснення стосовно прийнятої судом першої інстанції ухвали про залишення позовної заяви без розгляду.  
Представник відповідача заперечив проти доводів апеляційної скарги та надав додаткові пояснення по суті спору, вважає, що ухвала Господарського суду Рівненської області  від 26.05.2021 р. прийнята з дотриманням норм матеріального та процесуального права, тому просить залишити ухвалу без змін.
Представник Державного історико-культурного заповідника м. Дубно  у судове засідання не прибув та не реалізував процесуальне право на участь в судовому засіданні апеляційної інстанції. При цьому колегія суддів звертає увагу сторін на те, що в даному випадку враховується правова позиція Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України", згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Відтак, колегія суддів визначилась про можливість розгляду скарги в даному судовому засіданні.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи, наявні в ній докази, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, Північно-західний апеляційний господарський суд 

ВСТАНОВИВ:

1.Зміст ухвали суду першої інстанції.
Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 26.05.2021 р. у справі №918/188/21 позов прокурора залишено без розгляду. Суд першої інстанції дійшов висновку, що оскільки заступником керівника Рівненської обласної прокуратури не усунуто недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, то позов на підставі п.8 ч.1 ст.226 ГПК України підлягає залишенню без розгляду.

2.Узагальнені доводи апеляційної скарги та заперечення щодо них інших учасників справи. 
Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, прокурор стверджує, що залишивши позов без розгляду суд невірно застосував норми процесуального права, а саме: ст.176, 226 ГПК України, не застосував норми  процесуального права, які підлягали застосуванню (ст.163 ГПК України), та не врахував обставини справи, у результаті чого зробив хибні висновки.
Прокурор звертає увагу на те, що за подачу вказаної позовної заяви обласною прокуратурою сплачено судовий збір у розмірі 17 810 грн., а саме за одну немайнову вимогу 2270 грн. (платіжне доручення №277 від 02.03.2021) та 15 540 грн. за одну вимогу майнового характеру (платіжне доручення №296 від 05.03.2021 на суму 2270 грн. та №403 від 25.03.2021 на суму 13 270 грн.). При визначенні ціни позову використано, складений суб`єктом оціночної діяльності - підприємцем Джаманом О.В., висновок про вартість торгівельно-житлової будівлі, розташованої за адресою: м. Дубно, вул. Свободи, буд.14, відповідно до якого, вартість вказаного приміщення станом на 31.08.2019 становить 1 036 000 гривень. Крім того, вказаний висновок зазначений в договорі оренди нерухомого майна комунальної власності територіальної громади м. Дубно від 08.11.2019, укладеного між Управлінням економіки і власності Дубенської міської ради та ТОВ «Дубно Вест Груп».
Відповідно до частини 2 ст.163 ГПК України вказаної статті передбачено, що якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи. 
Постановляючи ухвалу про відкриття провадження від 05.04.2021 у справі №918/188/21 судом не встановлено підстав для залишення позову без руху, передбачених у ст.ст.162, 164, 172 ГПК України, та відкрито провадження у справі. В подальшому, залишаючи 11.05.2021 позовну заяву без руху, суд послався на Методику оцінки майна, затверджену постановою Кабінету Міністрів України від 10.12.2003 №1891 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 20.02.2019 № 224), п.22 якої передбачено, що висновок про вартість об`єкта приватизації дійсний протягом 18 місяців після дати оцінки.
Рівненською обласною прокуратурою, на виконання ухвали від 11.05.2021, повідомлено суд, що спірний об`єкт - житлову будівлю, що знаходиться за адресою: м. Дубно, вул. Свободи, 14, внесено до Переліку пам`яток культурної спадщини, що не підлягають приватизації, затвердженого Законом України від 23.09.2008 та остання не відноситься до об`єктів приватизації, а тому вказана Методика не підлягає застосуванню до спірних правовідносин.
Залишаючи позов без розгляду, суд послався на Методику оцінки об`єктів оренди, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України №629 від 10.08.1995.. 
Однак, житлова будівля, що знаходиться за адресою: м.Дубно, вул.Свободи, 14 не відноситься до цілісних майнових комплексів (індивідуального визначеного майна) підприємств, організацій тощо, а тому вказана Методика також не підлягає застосуванню до спірних правовідносин.
Перед зверненням з вказаним позовом до суду, прокурором вжито заходів передбачених вищезазначеною нормою законодавства, за результатами яких отримано копію висновку про вартість спірного об`єкту, складеного суб`єктом оціночної діяльності - підприємцем Джаманом О.В., який і використано при розрахунку ціни вказаного позову та, відповідно, сплати судового збору.
При цьому, ні прокурора, який звертається з позовом до суду, відповідно до ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», як і у будь-якого іншого учасника процесу, чинним процесуальним законодавством не зобов`язано проводити актуалізацію ринкової вартості майна, що є предметом позову.
Дубенська міська рада вважає апеляційну скаргу заступника керівника Рівненської обласної прокуратури необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню з наступних підстав.
В апеляційній скарзі прокурор зазначає, що Методика оцінки об`єктів оренди, яка затверджена постановою КМУ від 10.08.1995 №629 (далі — Методика) не може бути застосована до правовідносин з оренди житлової будівлі по вул. Свободи, 14 у м. Дубно, однак таке твердження не заслуговує на увагу. Оскільки, відповідно до цієї Методики проводиться оцінка майна державних підприємств, установ та організацій, іншого окремого індивідуально визначеного майна, що перебуває в державній та комунальній власності, підприємств, заснованих на майні, що належить Автономній Республіці Крим або перебуває у комунальній власності (далі - підприємства), що передається в оренду, а саме: цілісних майнових комплексів підприємств, їх структурних підрозділів (філій, цехів, дільниць); нерухомого майна (будівель, споруд, приміщень) та іншого окремого індивідуально визначеного майна підприємств (машин, устаткування, інших облікових одиниць основних засобів, нематеріальних активів та інших цінностей, що виділяються у самостійний об`єкт оренди згідно із законодавством); майна, що не увійшло до статутних (складених) капіталів господарських товариств, створених у процесі приватизації (корпоратизації) (пункт 1 Методики). За таких умов, оцінка об`єкта оренди (будинку №14 по вул. Свободи, у м. Дубно) мала здійснюватися виключно відповідно до цієї Методики.
Також, Дубенська міська рада зазначає, що висновок про вартість торгівельно-житлової будівлі по вул.Свободи, 14 у м.Дубно, який надано прокурором до суду, було складено на замовлення Управління економіки і власності Лубенської міської ради з метою передачі цього об`єкта нерухомого майна в оренду. Так, згідно п. 2 Методики оцінки об`єктів оренди, затвердженої постановою КМУ від 10.08.1995 № 629 результати незалежної оцінки є чинними протягом шести місяців від дати оцінки, якщо інший строк не передбачений у звіті щодо незалежної оцінки. Враховуючи відсутність у висновку про вартість майна вказівки про строк його дії підлягають застосування положення зазначеної Методики. Таким чином, оцінка спірного об`єкта нерухомого майна була актуальна до 29.02.2020, а тому не може свідчити про ринкову вартість майна станом на 2021 рік. 
Отже, сплачена позивачем сума судового збору у розмірі 15540 грн. є документально необгрунтованою. За таких обставин, ухвала Господарського суду Рівненської області від 26.05.2021 у справі №918/188/21 не підлягає скасуванню.

3. Обставини, встановлені судом апеляційної інстанції.
Заступник керівника Рівненської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Рівненської обласної ради звернувся до Господарського суду Рівненської області з позовом до Дубенської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Державний історико-культурний заповідник м. Дубно про скасування державної реєстрації прав та визнання права власності.
Ухвалою суду від 18.03.2021 року позовну заяву залишено без руху. Запропоновано заступнику керівника Рівненської обласної прокуратури подати господарському суду через відділ канцелярії та документального забезпечення у 10-денний строк з дня отримання даної ухвали: належні докази, а саме документи, які відображають ринкову вартість спірного об`єкту, та докази доплати судового збору у розмірі 1,5% ринкової вартості майна (але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб). 
01 квітня 2021 року від заступника керівника Рівненської обласної прокуратури через відділ канцелярії та документального забезпечення суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.
Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 05.04.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження з викликом сторін. Судове засідання для розгляду справи призначено на "27" квітня 2021 р. на 14:00 год.
Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 07.04.2021 року ухвалено вважати вірним в резолютивній частині ухвали від 05.04.2021 року у справі №918/188/21: "Судове засідання для розгляду справи призначити на "05" травня 2021 р. на 14:00 год.".
В судовому засіданні 05.05.2021 року оголошено перерву до 11.05.2021 року.
З матеріалів справи вбачається, що у судовому засіданні 11.05.2021 року судом першої інстанції встановлено, що 05.05.2021 року від представника Дубенської міської ради надійшло клопотання про залишення позовної заяви заступника керівника Рівненської обласної прокуратури у справі №918/188/21 без руху, оскільки оцінка спірного об`єкта нерухомого майна була актуальна до 29.02.2020 року і не може свідчити про ринкову вартість станом на 2021 рік, а тому сплачена позивачем сума судового збору у розмірі 15 540,00 грн. є документально не обгрунтованою, що позбавляє суд можливості встановити виконання позивачем вимог п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України щодо сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі.
Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 11.05.2021 року позов заступника керівника Рівненської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Рівненської обласної ради  до Дубенської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Державний історико-культурний заповідник м.Дубно про скасування державної реєстрації прав та визнання права власності - залишено без руху. Запропоновано заступнику керівника Рівненської обласної прокуратури подати господарському суду через відділ канцелярії та документального забезпечення у 5-денний строк з дня отримання даної ухвали: належні докази, а саме документи, які відображають ринкову вартість спірного об`єкту на момент подання позовної заяви, та у разі необхідності докази доплати судового збору у розмірі 1,5% ринкової вартості майна (але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб). Роз`яснено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду на підставі ч.13 ст.176 Господарського процесуального кодексу України.
Як вбачається з матеріалів справи, ухвала суду від 11.05.2021 року отримана Рівненською обласною прокуратурою 17.05.2021 року.
24 травня 2021 року до Господарського суду Рівненської області на виконання ухвали суду від 11.05.2021 року надійшов лист заступника керівника Рівненської обласної прокуратури, в якому зазначено, що суд залишаючи позовну заяву без руху, посилався на Методику оцінки майна, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 10.12.2003 р. №1891 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 20 лютого 2019 р. № 224), п.22 якої передбачено, що висновок про вартість об`єкта приватизації дійсний протягом 18 місяців після дати оцінки, однак зазначена Методика стосується саме об`єктів приватизації, а спірний об`єкт - житлова будівля, що знаходиться за адресою: м.Дубно, вул.Свободи, 14, внесено до Переліку пам`яток культурної спадщини, що не підлягають приватизації, затвердженого Законом України від 23.09.2008 року. Вказано, що законодавством не передбачено обов`язку позивача проводити актуалізацію ринкової вартості майна, що є предметом позову, а тому, прокурор просить суд продовжити розгляд даної справи.
Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 26.05.2021 р. у справі №918/188/21 позов заступника керівника Рівненської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Рівненської обласної ради до Дубенської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Державний історико-культурний заповідник м.Дубно про скасування державної реєстрації прав та визнання права власності - залишено без розгляду на підставі п.8 ч.1 ст.226 ГПК України.

4. Правові норми, застосовані апеляційним судом до спірних правовідносин.
Відповідно до частини 2 статті 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Частина 1 статті 1 Закону «Про судовий збір» встановлює, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.
Стаття 3 цього ж закону визначає, що за подання до суду, зокрема, позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Порядок відкриття провадження у справі передбачено  ст. 176 ГПК України, відповідно до ч. 1 якої за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому  статтею 174 цього Кодексу.
Відповідно до ч.11  ст.176 ГПК України  суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у   статтях  162,  164,  172  цього  Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
Згідно з ч. 13 ст. 176 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.
Відповідно до п.8 ч.1 ст.226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172, 173 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.
Пунктом 14 ч.1  ст.255 ГПК України визначено, що окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про залишення позову (заяви) без розгляду.

5. Правова позиція апеляційного суду стосовно обставин справи і доводів апеляційної     скарги.
Як вбачається з матеріалів справи, в якості документів, які відображають ринкову вартість спірного об`єкту, прокурором у справі долучено копію висновку про вартість спірного об`єкту станом на 31.08.2019 року в розмірі 1 036 000,00 грн. (а.с. 49).
Даний висновок про вартість спірного об`єкту станом на 31.08.2019 року сформований суб`єктом оціночної діяльності - ФОП Джаман Олексієм Володимировичем.
Судом встановлено, що висновок про вартість торгівельно-житлової будівлі по вул. Свободи, 14 у м.Дубно, який надано прокурором до суду, було складено на замовлення Управління економіки і власності Дубенської міської ради з метою передачі цього об`єкта нерухомого майна в оренду.
В даному висновку зазначено, що ринкова вартість торгівельно-житлової будівлі, розташованої за адресою: Рівненська обл., м. Дубно, вул.Свободи, буд. 14, визначена станом на 31 серпня 2109 року для прийняття господарських рішень (не пов`язаних із відчудженням майна) складає: 1 036 000,00 грн.
З матеріалів справи вбачається, що між Управління економіки і власності Дубенської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Дубно Вест Груп" 08.11.2019 року укладено договір оренди нерухомого майна комунальної власності територіальної громади м. Дубно (а.с. 50-53).
Відповідно п. 1.1 зазначеного договору орендодавець, керуючись положеннями про порядок передачі в оренду майна, затвердженим рішенням Дубенської міської ради №622 від 23 вересня 2011 року, передає, а орендар приймає в оренду двоповерхову будівлю "торгівельно-житлова будівля", що належить до комунальної власності територіальної громади м. Дубно, розташовану за адресою: вулиця Свободи, 14 (чотирнадцять), місто Дубно Рівненської області, - для побутового обслуговування населення.
Зазначена експертна вартість нерухомого майна зазначена в п.1.2.1 договору оренди нерухомого майна комунальної власності територіальної громади м. Дубно.
З вищенаведеного вбачається, що висновок про вартість торгівельно-житлової будівлі по вул. Свободи, 14 у м. Дубно, який надано прокурором до суду, було складено з метою передачі цього об`єкта нерухомого майна в оренду.
Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів, визначені Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".
Положення цього Закону поширюються на правовідносини, які виникають у процесі здійснення оцінки майна, майнових прав, що належать фізичним та юридичним особам України на території України та за її межами, а також фізичним та юридичним особам інших держав на території України та за її межами, якщо угода укладається відповідно до законодавства України, використання результатів оцінки та здійснення професійної оціночної діяльності в Україні (стаття 1 Закону).
Відповідно до частини 1 статті 9 вказаного Закону, методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України.
Положення (національні стандарти) оцінки майна визначають випадки застосування оцінювачами методичних підходів оцінки ринкової вартості майна та випадки і обмеження щодо застосування методичних підходів до визначення неринкових видів вартості майна. При цьому, якщо законами або нормативно-правовими актами Кабінету Міністрів України, договором на проведення оцінки майна або ухвалою суду не зазначено вид вартості, який повинен бути визначений в результаті оцінки, визначається ринкова вартість.
Положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення (частина 5 статті 9 Закону).
Статтею 12 Закону визначено, що звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.
Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.
Постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003р., № 1440 затверджено Національний стандарт № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" (з подальшими змінами), який є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав (далі - майно) суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна.
Згідно пункту 56 Національного стандарту № 1, звіт про оцінку майна може складатися у повній чи у стислій формі.
Звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити: опис об`єкта оцінки, який дає змогу його ідентифікувати; дату оцінки та дату завершення складення звіту, а у разі потреби - строк дії звіту та висновку про вартість майна відповідно до вимог законодавства; мету проведення оцінки та обґрунтування вибору відповідної бази оцінки; перелік нормативно-правових актів, відповідно до яких проводиться оцінка; перелік обмежень щодо застосування результатів оцінки; виклад усіх припущень, у межах яких проводилася оцінка; опис та аналіз зібраних і використаних вихідних даних та іншої інформації під час проведення оцінки; висновки щодо аналізу існуючого використання та найбільш ефективного використання об`єкта оцінки; виклад змісту застосованих методичних підходів, методів та оціночних процедур, а також відповідних розрахунків, за допомогою яких підготовлено висновок про вартість майна; письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість; висновок про вартість майна; додатки з копіями всіх вихідних даних, а також у разі потреби - інші інформаційні джерела, які роз`яснюють і підтверджують припущення та розрахунки.
Відповідно до п. 57 вищезазначеного Національного стандарту №1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", строк дії звіту (і відповідно - висновку про вартість майна, як його невід`ємної частини) вказуються оцінювачем тільки в разі потреби або у випадках, встановлених законодавством спеціально для деяких ситуацій.
До таких ситуацій, відноситься, зокрема, оренда державного або комунального майна. Так, згідно п. 1 Методики оцінки об`єктів оренди, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів № 629 від 10.08.1995р. (з подальшими змінами), відповідно до якої проводиться оцінка майна державних підприємств, установ та організацій, іншого окремого індивідуально визначеного майна, що перебуває в державній та комунальній власності, підприємств, заснованих на майні, що належить Автономній Республіці Крим або перебуває у комунальній власності (далі - підприємства), що передається в оренду.
Відповідно до п.2 Методики оцінки об`єктів оренди, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів № 629 від 10.08.1995р. (з подальшими змінами),  результати незалежної оцінки є чинними протягом шести місяців від дати оцінки, якщо інший строк не передбачений у звіті щодо незалежної оцінки.
Одночасно суд зауважує, що навіть у випадках, коли строк дії звіту не вказаний оцінювачем, такий строк може бути нормативно визначений відповідними органами, які використовують даний звіт, з урахуванням чинного законодавства.
Як вже було зазначено вище, висновок про вартість торгівельно-житлової будівлі по вул. Свободи, 14 у м. Дубно, який надано прокурором до суду, було складено на замовлення Управління економіки і власності Дубенської міської ради з метою передачі цього об`єкта нерухомого майна в оренду, згідно якого, вартість вказаного приміщення станом 31.08.2019 року становить 1 036 000,00 грн., а тому до поданого прокурором висновку про вартість спірного об`єкту нерухомого майна необхідно застосовувати положення Методики оцінки об`єктів оренди, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів № 629 від 10.08.1995 р.
Відомості про те, що у звіті щодо незалежної оцінки передбачений інший строк - у суду відсутні. Таким чином, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що оцінка спірного об`єкта нерухомого майна, враховуючи 6 - місячний строк дії, була актуальна до 29.02.2020 року.
Відтак, колегія суддів погоджується із судом першої інстанції, що результати оцінки ринкової вартості об`єкту торгівельно - житлової будівлі по вул. Свободи, 14 в м.Дубно, проведеної станом на 31.08.2019 року не можуть бути застосовані для встановлення дійсної вартості спірного об`єкту на станом час подання позовної заяви, а тому сплачена позивачем сума судового збору у розмірі 15 540,00 грн. є документально не обґрунтованою, що позбавляє суд можливості встановити виконання позивачем вимог п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України щодо сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі.
Таким чином, судом першої інстанції правомірно не прийнято до уваги, висновок про вартість спірного об`єкту станом на 31.08.2019 року в розмірі 1 036 000,00 грн.
Колегія суддів звертає увагу на те, що ухвалою Господарського суду Рівненської області від 11.05.2021 р. позовну заяву Заступника керівника Рівненської обласної прокуратури залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків - протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.
З матеріалів справи вбачається, що вказану ухвалу від 11.05.2021 було надіслано позивачу 14.05.2021 та вручено 17.05.2021, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення. Отже останнім днем для усунення недоліків у прокурора було 22.05.2021, ухвалу про залишення позову без розгляду з підстав неусунення недоліків судом ухвалено 26.05.2021 з дотриманням  строку, передбаченого  ГПК України.
Як вбачається з листа Рівненської обласної прокуратури від 21.05.20121,  прокурором не було вчинено дій, спрямованих на виконання ухвали суду від 11.05.21, проте прокурор послався у відповіді на право суду зупинити провадження у справі та призначити судово-економічну експертизу для встановлення для встановлення ринкової вартості спірного майна.
Однак таке припущення не може розглядатись апеляційним судом як доцільне, з огляду на встановлений процесуальним законодавством обов`язок позивача надати суду  позовну заяву, оформлену у повній відповідності до положень ст. 162, 164, 172 ГПК України, що також цілком відповідає принципу диспозитивності господарського судочинства, який, за змістом частини 1 статті 14 ГПК України полягає у тому, що  суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з частинами одинадцятою, тринадцятою  статті 176 ГПК України  суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях  162,  164,  172  цього  Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.
Відповідно до пункту 8 частини першої статті 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172, 173 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.
Зазначені процесуальні норми не містять жодних застережень щодо допустимості залишення позову без розгляду виключно до закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті у разі, якщо позивач не усунув недоліків оформлення позовної заяви, які полягають у несплаті або недоплаті судового збору. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 21.05.2021 р. у справі №910/5120/20.
Наведеними нормами процесуального закону керувався і суд першої інстанції, постановлячи оскаржувану ухвалу про залишення позову Заступника керівника Рівненської обласної прокуратури без розгляду, з огляду на неусунення ним    допущених недоліків, з чим погоджується суд апеляційної інстанції.
Доводи апеляційної скарги прокурора стосовно того, що  Методика оцінки об`єктів оренди, яка затверджена постановою КМУ від 10.08.1995 №629 (далі — Методика) не може бути застосована до правовідносин з оренди житлової будівлі по вул. Свободи, 14 у м. Дубно, колегією суддів оцінюється критично, оскільки відповідно до вказаної Методики проводиться оцінка майна державних підприємств, установ та організацій, іншого окремого індивідуально визначеного майна, що перебуває в державній та комунальній власності, підприємств, заснованих на майні, що належить Автономній Республіці Крим або перебуває у комунальній власності (далі - підприємства), що передається в оренду, а саме: цілісних майнових комплексів підприємств, їх структурних підрозділів (філій, цехів, дільниць); нерухомого майна (будівель, споруд, приміщень) та іншого окремого індивідуально визначеного майна підприємств (машин, устаткування, інших облікових одиниць основних засобів, нематеріальних активів та інших цінностей, шо виділяються у самостійний от оренди згідно із законодавством;: майна, що не увійшло до статутних (складених) капіталів господарських товариств, створених у процесі приватизації (корпоратизації) (пункт 1 Методики).
За таких умов, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що оцінка об`єкта оренди (будинку № 14 по вул.Свободи, у м.Дубно) мала здійснюватись відповідно до Методики оцінки об`єктів оренди, яка затверджена постановою КМУ від 10.08.1995 №629.
З наведеного колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції надав правильну оцінку обставинам, які встановив, а у суду апеляційної інстанції відсутні підстави для скасування ухвали Господарського суду Рівненської області від 26.05.2021 р..

6. Висновки за результатами апеляційного розгляду.                 
Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що в апеляційній скарзі не наведено достатніх та переконливих доводів, на підставі яких колегія суддів могла б прийти до висновку про помилковість ухвали суду першої інстанції.                                                                                                                                                         
Виходячи з положень статті 11 ГПК України, апеляційний суд виходить з того, що як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід сторін.
Відтак, застосовуючи наведену практику Європейського суду, апеляційний суд вважає що, враховуючи зміст статті 269 ГПК України, надавши оцінку основним доводам апеляційної скарги, а також не встановивши в ухвалі суду першої інстанції неправильного застосування норм матеріального права в сукупності з відсутніми порушеннями норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування ухвали, прийшла до висновку про відсутність таких доводів, які б були оцінені як переконливі і достатні  для скасування ухвали суду.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів за наслідком апеляційного перегляду приходить до висновку, що доводами апеляційної скарги висновків господарського суду не спростовано, підстав скасування чи зміни ухвали, передбачених ст.277-279 Господарського процесуального кодексу України не встановлено, а відтак апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, ухвалу господарського суду – без мін.                                                                           
Судові витрати зі сплати судового збору за розгляд апеляційної скарги покладаються на апелянта згідно     ст.129 ГПК.                                                                                                                                                                                                                 
Керуючись ст. ст. 271, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд                                                                                                  

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Заступника керівника Рівненської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Рівненської області від 26.05.2021 р. у справі №918/188/21 - залишити без задоволення, ухвалу Господарського суду Рівненської області - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції в порядку ст.284 Господарського процесуального кодексу України набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у строк та в порядку встановленому статтями 287-289 ГПК України.

Справу №918/188/21  повернути Господарському суду Рівненської області.

Повний текст постанови складений "28" липня 2021 р.

Головуючий  суддя                                                                      Філіпова Т.Л. 

Суддя                                                                                              Василишин А.Р.  

Суддя                                                                                              Бучинська Г.Б.