ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2021 р.	Справа № 520/14878/2020	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Григорова А.М.,
Суддів: Подобайло З.Г. ,  Бартош Н.С. ,
за участю секретаря судового засідання Щеглової Г.О.

          розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Держпраці у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 02.02.2021, головуючий суддя І інстанції: Полях Н.А., м. Харків, повний текст складено 02.02.21 року по справі № 520/14878/2020
          за позовом                ОСОБА_1  
          до               Головного управління Держпраці у Харківській області      треті особи                 Комунальне некомерційне підприємство Харківської обласної ради "Обласна клінічна лікарня"     
          про скасування рішення та визнання випадку захворювання,
ВСТАНОВИВ:
Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду із зазначеним позовом, в якому просить суд:
          - скасувати рішення комісії, викладене у Акті спеціального розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався 28.05.2020 року о 07 год. 45 хв. на комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня", складений за формою Н-1/НП та затверджений 17.07.2020 р. начальником Головного управління Держпраці у Харківській області Рожанським В.А.;
   - визнати випадок захворювання ОСОБА_2 на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, пов`язану з виробництвом.
В обґрунтування позову зазначив, що 17.07.2020 року за формою Н-1/НП був складений акт спеціального розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався 28.05.2020 року о 07 год. 45 хв. на Комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня", затверджений начальником Головного управління Держпраці у Харківській області Рожанським В.А. Вказане рішення є протиправним, необґрунтованим та підлягає скасуванню. Спеціальне розслідування було проведено з порушенням приписів чинного законодавства, а також деякі факти, здатні вплинути на рішення комісії, не були взяті до уваги. На підставі викладеного просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі. 
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 02.02.2021р. адміністративний позов ОСОБА_1  до Головного управління Держпраці у Харківській області  про скасування рішення та визнання випадку захворювання  задоволено. Скасовано рішення комісії, викладене у Акті спеціального розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався 28.05.2020 року о 07 год. 45 хв. на комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня", складений за формою Н-1/НП та затверджений 17.07.2020 р. начальником Головного управління Держпраці у Харківській області Рожанським В.А. Зобов`язано Головне управління Держпраці у Харківській області повторно провести спеціальне розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався 28.05.2020 року о 07 год. 45 хв. на комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня" з ОСОБА_2 та скласти за його результатами акт за формою Н-1/НП, з урахуванням висновків суду.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції Головним управлінням Держпраці у Харківській області подано апеляційну скаргу, в якій зазначає, що рішення Харківського окружного адміністративного суду прийняте судом першої інстанції з порушенням норм матеріального права, що полягає у неправильному застосуванні судом приписів п. 33, 34 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року №337 (далі - Порядок №337), який унормовував порядок проведення останнього на момент проведення. Суд першої інстанції не врахував, що спірний акт спеціального розслідування був затверджений начальником Головного управління Держпраці у Харківській області на підставі п.46 Порядку №337, як наслідок судом першої інстанції було прийнято незаконне рішення від 02.02.2021 року, яке на думку апелянта підлягає скасуванню, та як наслідок має бути прийнята нова постанова у порядку ст. 317 КАС України з наступних підстав. Вказує, що у начальника Головного управління Держпраці у Харківській області були відсутні підстави для не затвердження акту спеціального розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що сталося 28 травня 2020 року о 07 год. 45 хв. на (в) Комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради «Обласна клінічна лікарня» від 17.07.2020 року №Н-1/НП з огляду на те, що причини настання нещасного випадку (гострого професійного захворювання) комісією були встановлені, та визнано, що даний випадок інфікування на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2 не пов`язаний з виробництвом. Посилається на рішення Верховного Суду від 07.11.2019р. по справі № 826/1647/16. Вказує, що питання щодо визнання випадку захворювання ОСОБА_3 на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-СоУ-2, пов`язану з виробництвом, віднесено виключно до компетенції посадових осіб Головного управління Держпраці у Харківській області в Харківській області та не входить до компетенції суду. Враховуючи вищевикладене, Головне управління Держпраці у Харківській області вважає, що рішення суду першої інстанції прийнято із неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи та при неправильному застосуванні норми матеріального права, що в свою чергу призвело до неправильного вирішення справи по суті, а отже рішення Харківського окружного адміністративного суду від 02.02.2021 року по справі №520/14878/2020 підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.
Від позивача по справі до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якій зазначає, що вважає рішення суду першої інстанції від 02.02.2021 року законним і вмотивованим. Апеляційну скаргу відповідача безпідставною і не обґрунтованою.
Протокольною ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду керуючись статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України, залучено у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору по справі Комунальне некомерційне підприємство Харківської обласної ради "Обласна клінічна лікарня".
Учасники справи про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги були повідомлені заздалегідь та належним чином. 
Позивач та представник позивача в судовому засіданні проти апеляційної скарги заперечували, просили залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
Представник відповідача в судовому засіданні підтримав доводи викладені в апеляційній скарзі.
Третя особа, Комунальне некомерційне підприємство Харківської обласної ради "Обласна клінічна лікарня", в судове засідання не прибула, про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги були повідомлена заздалегідь та належним чином, про що свідчить копія супровідного листа зі штампом про отримання. 
Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга  підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що позовні вимоги є обґрунтованими, доведеними, а тому підлягають задоволенню.
Колегія суддів частково  погоджується з даним висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції встановлено, та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що ОСОБА_2 , працювала молодшою сестрою пульмоалергологічного відділення комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Обласна клінічна  лікарня". ОСОБА_2 контактувала з хворими на COVID-19.
ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 померла. Заключний діагноз – короновірусне захворювання спричинене SARS-CoV-2. 
Так, 28.05.2020 року від комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня" надійшло "Екстренне повідомлення" до Головного управління Держпраці у Харківській області про звернення потерпілого з посиланням на нещасний випадок/гостре професійне захворювання (отруєння)".
В зазначеному повідомленні надано інформацію про випадок смерті внаслідок гострої респіраторної хвороби на COVID-19, спричинену короновірусом  SARS-CoV-2, що сталася 28.05.2020 року о 07 год. 45 хв. з молодшою сестрою пульмоалергологічного відділення комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Обласна клінічна  лікарня" ОСОБА_2 .
Наказом Головного управління Держпраці у Харківській області від 03.06.2020 року №04-04/71-НВ був призначений склад комісії із спеціального розслідування гострого професійного захворювання зі смертельним наслідком. 
Головою комісії із спеціального розслідування згідно наказу було призначено Головного державного інспектора відділу розслідування, аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму Головного управління Держпраці у Харківській області ОСОБА_4 .
На підставі п. 35 Порядку 337 головою комісії було відправлено лист (запрошення до співпраці) згідно додатку 3 до Порядку № 337 від 04.06.2020 року №04-14/5082 на адресу ОСОБА_1 .
Так, 17.07.2020 року, спеціальна комісія, шляхом голосування, дійшла висновку, що даний випадок інфікування на COVID-19, спричинену короновірусом SARS-CoV-2, не пов`язаний з виробництвом. 
Того ж дня – 17.07.2020 року – за формою Н-1/НП був складений акт спеціального розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався 28.05.2020 року о 07 год. 45 хв. на Комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "Обласна клінічна лікарня", затверджений начальником Головного управління Держпраці у Харківській області Рожанським В.А.
Не погоджуючись із таким рішенням  суб`єкта владних повноважень, та вважаючи  права потерпілої особи порушеними, позивач звернувся із зазначеним позовом до Харківського окружного адміністративного суду.
Надаючи правову оцінку спірних правовідносинам, суд апеляційної інстанції керується наступними приписами норм чинного законодавства.
Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 №1232 затверджено Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві. Зазначена постанова 01.07.2019 втратила чинність у зв`язку із прийняттям  Кабінетом Міністрів України постанови від 17.04.2019 №337, якою затверджений Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві (далі - Порядок).
Відповідно до п.1 Порядку, даний порядок визначає процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою     статті 35 Закону України "Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування".
Пункт 10 Порядку визначає, що спеціальному розслідуванню підлягають нещасні випадки із смертельними наслідками; групові нещасні випадки; випадки смерті працівників під час виконання ними трудових (посадових) обов`язків; гострі професійні захворювання (отруєння), що призвели до тяжких чи смертельних наслідків; нещасні випадки, факт настання яких встановлено у судовому порядку, а підприємство (установа, організація), на якому вони сталися, ліквідовано без правонаступника; нещасні випадки, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого; випадки зникнення працівника під час виконання трудових (посадових) обов`язків; нещасні випадки з особами, які працюють на умовах цивільно-правового договору, на інших підставах, передбачених законом, фізичними особами - підприємцями, особами, які провадять незалежну професійну діяльність, членами фермерського господарства; нещасні випадки, що сталися з особами, фактично допущеними до роботи без оформлення трудового договору (контракту).
Згідно з п.15 Порядку до складу спеціальної комісії входять: посадова особа Держпраці та/або її територіального органу (голова комісії); представник робочого органу Фонду; представник уповноваженого органу чи наглядової ради підприємства (у разі її утворення) або місцевої держадміністрації чи органу місцевого самоврядування у разі, коли зазначений орган відсутній; керівник (спеціаліст) служби охорони праці підприємства (установи, організації) або посадова особа, на яку роботодавцем покладено виконання функцій з охорони праці, а у разі її відсутності - представник роботодавця; представник первинної організації профспілки, членом якої є постраждалий (у разі її відсутності - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці); представник профспілкового органу вищого рівня або територіального профоб`єднання; представник місцевої держадміністрації або органу місцевого самоврядування у разі, коли нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) сталися з особами, які працюють на умовах цивільно-правового договору, на інших підставах, передбачених законом, фізичними особами - підприємцями, особами, які провадять незалежну професійну діяльність, членами фермерського господарства; лікар з гігієни праці територіального органу Держпраці (у разі настання гострого професійного захворювання (отруєння); посадові особи органів Держпродспоживслужби, ДСНС (у разі потреби та за відповідним погодженням).
У разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на території іншого підприємства (установи, організації) до складу спеціальної комісії включаються представники такого підприємства (установи, організації).
Відповідно до п.12 Порядку визначено, що на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню.
Згідно з п.13 Порядку до складу комісії входять: керівник (спеціаліст) служби охорони праці або посадова особа, на яку роботодавцем покладено виконання функцій з охорони праці (голова комісії); представник робочого органу Фонду; представник первинної організації профспілки (у разі її відсутності - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці); лікар з гігієни праці територіального органу Держпраці (у разі настання гострого професійного захворювання (отруєння); інші представники підприємства (установи, організації), посадові особи органів Держпродспоживслужби, ДСНС (у разі потреби та за відповідним погодженням).
До складу комісії не може входити безпосередній керівник потерпілого.
Відповідно до п. 33 Порядку спеціальна комісія зобов`язана:
- провести засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), на якому розглянути інформацію про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) та скласти протоколи засідання комісії згідно з додатком 4;
- обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол згідно з додатком 5, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, згідно з додатком 6 і провести фотографування місця настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (у разі потреби та можливості); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо) згідно з додатком 7, опитати осіб - свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них, згідно з додатком 8;
- вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу;
- визначити вид події, що призвела до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та обладнання, устаткування, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устаткування, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, згідно з додатком 9;
- визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці;
- визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);
- з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);
- визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом;
- установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці;
- вивчити документи, що дають змогу відстежити походження нехарчової продукції, під час використання (експлуатації) якої сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) або використання (експлуатація) якої могло стати їх причиною (договори, товарно-супровідну документацію тощо), і подати інформацію про таку продукцію та документи про її походження до відповідного органу державного ринкового нагляду (у разі проведення спеціального розслідування);
- розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням (отруєнням), у тому числі пропозиції щодо внесення змін до нормативно-правових актів з охорони праці;
- скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) згідно з додатком 11 у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); у разі настання групових нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого;
- розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення), а у разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) із змістом розділів 5, 6, 8, 9 такого акта - обов`язково підписати ці акти з відміткою про наявність окремої думки, яка викладається членом комісії письмово, в якій він обґрунтовано викладає пропозиції до змісту розділів 5, 6, 8, 9 акта (окрема думка додається до цих актів та є їх невід`ємною частиною);
- у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов`язаного з виробництвом, крім акта за формою Н-1, скласти картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5 (далі - картка за формою П-5) згідно з додатком 22;
- передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування та примірники таких актів керівнику підприємства (установи, організації) або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), для їх розгляду та затвердження;
- дотримуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування та задокументовані в акті за формою Н-1.
Отже, матеріали відповідного розслідування нещасного випадку у заявлених спірних правовідносинах повинні містити всі вказані вище відомості до часу прийняття подальших рішень суб`єктами владних повноважень.
Судом встановлено, що на підставі п. 35 Порядку № 337 головою комісії було відправлено лист (запрошення до співпраці) згідно додатку 3 до Порядку 337 від 04.06.2020 р. №04-14/5082 на адресу ОСОБА_1 .
          Згідно порядку денного засідання спеціалізованої  комісії від 24.06.2020 року протокол № 3 вбачається, що доньку померлої ОСОБА_2 . ОСОБА_5 було запрошено до участі у засіданні. Під час зустрічі комісія проінформувала родину ОСОБА_2 про хід проведення спеціального розслідуванні нещасного випадку. Отримала від родини потерпілої усні пояснення, роз`яснила родинні їх права щодо участі у засіданні роботи комісії, внесення пропозицій, подання документів щодо нещасного випадку, одержання інформації від голови комісії щодо подальшого ходу розслідування.
          Під час засідання спеціальної комісії від 15.07.2020 року слухали інформацію голови комісії, головного державного інспектора відділу розслідування аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму Головного управління Держпраці у Харківській області, ОСОБА_4 , про розгляд матеріалів отриманих спеціальною комісією під час розслідування випадку інфікування на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену короновірусом SARS-CoV-2, молодшої сестри пульмоалергологічного відділення комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Обласна клінічна  лікарня" ОСОБА_2 .
          Розглянувши матеріали спеціального розслідування, причини та обставини, захворювання, які не відповідають п. 52 Порядку № 337 спеціальна комісія дійшла висновку, що інфікування на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену короновірусом  SARS-CoV-2, молодшої сестри пульмоалергологічного відділення комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Обласна клінічна  лікарня" ОСОБА_2 , відбулося не під час виконання нею трудових обов`язків, контактів з хворими з підтвердженим результатом аналізу на COVID-19 на роботі не мала. 
Шляхом проведення голосування спеціальна комісія дійшла висновку, що даний випадок інфікування на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену короновірусом  SARS-CoV-2 не пов`язаний з виробництвом.
          Результати голосування:
голова комісія:  
ОСОБА_4  –  так (головний державний інспектор відділу розслідування аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму Головного управління Держпраці у Харківській області);
ОСОБА_6 – так (заступник начальника відділу з питань гігієни праці Головного управління Держпраці у Харківській області);
ОСОБА_7 – ні (заступник начальника відділу профілактики страхових випадків – головний страховий експерт з охорони праці Харківського міського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області);
ОСОБА_8 – так (завідувач сектору мобілізаційної та режимно-секретної роботи Департаменту охорони здоров`я Харківської обласної державної адміністрації);
ОСОБА_9 – ні (завідувач відділу організаційно-інформаційної роботи, представник з питань охорони праці Обласного комітету Харківської обласної організації профспілки працівників Охорони здоров`я України);
ОСОБА_10 – ні (інженер охорони праці комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Обласна клінічна  лікарня");
ОСОБА_11 – ні (голова первинної профспілкової організації комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Обласна клінічна  лікарня");
ОСОБА_12 – ні (лікар-епідеміолог відділу організації  епідеміологічних досліджень, начальник відділу охорони праці ХМФ "Харківський обласний лабораторний центр Міністерства охорони здоров`я України".
Де так – визнати випадок, пов`язаний з виробництвом, ні – не визнати випадок, пов`язаний з виробництвом.
Зазначені результати оформлені протоколом № 04 від 15.07.2020 року. Судом встановлено, що 17.07.2020 року за формою Н-1/НП був складений акт спеціального розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався 28.05.2020 року о 07 год. 45 хв. на комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "Обласна клінічна  лікарня", затверджений начальником Головного управління Держпраці у Харківській області Рожанським В.А.
Колегія суддів наголошує, що сторонами по справі не заперечується той факт, що згідно акта №459 санітарно-епідеміологічного обстеження від 27.05.2020 року "…зв`язок контакту ОСОБА_2 з хворими на COVID-19 не встановлений. Інструктаж по роботі з засобами індивідуального захисту пройшла 03.03.2020 року… на момент проведення обстеження у відділенні перебуває 29 пацієнтів. У 26 пацієнтів, що були на лікуванні у пульмоалергологічному відділенні в період, коли працювала ОСОБА_2 , проведений ПЛР тест, результат негативний". Три пацієнти не підлягали обов`язковому тестуванню на короновірусну інфекцію згідно вимог наказу МОЗ від 28.03.2020 року № 722 (зі змінами) тому, що поступили до відділення ургентно. Після того, як їх було виписано з комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня": ОСОБА_13 , ОСОБА_14 – 21.05.2020 року з покращенням стану здоров`я, ОСОБА_15 – 22.05.2020 р. – покинула лікарню самостійно; вони перебували вдома. ОСОБА_14 має позитивний тест ПЛР від 29.05.2020 року та ОСОБА_16 має позитивний тест ПЛР від 31.05.2020 року, у ОСОБА_15 тест ПЛР від 05.06.2020 року також позитивний.
Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, в матеріалах справи міститься окрема думка до акта спеціального розслідування нещасного випадку, що сталося 28.05.2020 року, в якому заступник начальника відділу з питань гігієни праці О.В. Євтушенко, зазначає, що інфікування SARS-CoV-2 у побутових умовах малоймовірне. Інфікування в громадському транспорті неможливо враховуючи, що на період карантину до роботи ОСОБА_2 їздила мікроавтобусом, що виділявся з місця роботи. Таким чином, інфікування відбулось на роботі під час виконання своїх обов`язків від хворого на COVID-19.
Враховуючи вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку, що спеціальна комісія не дослідила всі обставини справи, а саме вона не взяла до уваги те, що:
- ОСОБА_2 могла мати контакт з особами, які перебували в комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "Обласна клінічна лікарня" та хворіли на COVID-19 ( ОСОБА_15 , ОСОБА_14 . ОСОБА_16 );
- окрім того, поза увагою комісією не надано оцінки тому факту, що наявні антитіла до короновірусу SARS-CoV-2 у сироватці крові медичних працівників ОСОБА_17 та ОСОБА_18 , які мали гостру фазу інфекції у період інфікування ОСОБА_2 ;
- на час можливого інфікування ОСОБА_2 її родина перебувала на карантині, а на підприємстві, де вони працювали випадки захворювання на COVID-19 не зареєстровані. Можливість інфікування у громадському транспорті неможлива, оскільки до роботи ОСОБА_2 їздила мікроавтобусом, виділеним лікарнею;
- не надана належна оцінка тому факту, що фахівці лікарсько-експертної комісії високоспеціалізованого профпаталогічного закладу охорони здоров`я дійшли висновку про наявність гострого професійного захворювання від 10.07.2020 року за №07112/426, яким підтверджено гостре  професійне захворювання у ОСОБА_2 .
Таким чином, дослідивши всі обставини справи, суд дійшов висновку, що рішення комісії, викладене у Акті спеціального розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався 28.05.2020 року о 07 год. 45 хв. на комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "Обласна клінічна лікарня", складений за формою Н-1/НП та затверджений 17.07.2020 р. начальником Головного управління Держпраці у Харківській області Рожанським В.А. не відповідає п. 33 Порядку від 17.04.2019 №337, а отже підлягає скасування.
Аналіз матеріалів справи та приписів чинного законодавства свідчить про визнання випадку захворювання ОСОБА_2 на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, пов`язану з виробництвом.
В той же час суд зазначає, що відповідно до ст. 245 Кодексу адміністративного судочинства України     при вирішенні справи по суті суд може задовольнити адміністративний позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково, у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень, визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Згідно Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.
З огляду на положення  КАС України щодо компетенції адміністративного суду, останній не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього органу державної влади.
Суд може прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить     закону     і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.
Тобто, спосіб захисту має враховувати суть правопорушення, допущеного суб`єктом владних повноважень - відповідачем.
Відповідно до правової позиції палати в адміністративних справах Верховного Суду України, викладеної у постанові від 24.01.2006 року, суд має обрати спосіб захисту права, який би гарантував дотримання і захист прав, свобод, інтересів від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Верховний Суд України у постанові від 16.09.2015 року у справі за позовом ТОВ "Аскоп-Україна" до Південної митниці Міністерства доходів і зборів України, Головного управління Державної казначейської служби України в Одеській області про визнання бездіяльності протиправною та стягнення коштів зазначив, що "спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення".
Відповідно до приписів ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Засіб захисту, повинен бути "ефективним" як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п.75 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Афанасьєв проти України" від 5 квітня 2005 року (заява №38722/02).
Відповідно до положень ч. 2  ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України     у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до частин 1 та 3     статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Звернення до адміністративного суду для захисту прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі     Конституції України     гарантується.
Під дискреційними повноваженнями слід розуміти надання органу або посадовій особі повноважень діяти на власний розсуд в межах закону. Зокрема, дискреційні повноваження полягають у тому, що суб`єкт владних повноважень може обирати у конкретній ситуації альтернативне рішення, яке є законним.
Дискреційні повноваження це комплекс прав і зобов`язань представників влади як на державному, так і на регіональному рівнях, у тому числі представників суспільства, яких уповноважили діяти від імені держави чи будь-якого органу місцевого самоврядування, що мають можливість надати повного або часткового визначення і змісту, і виду прийнятого управлінського рішення. Також ця особа може вибирати рішення у передбачених для конкретних ситуацій нормативно-правових актах або схожих документах.
Тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за конкретних обставин, та яке захистить або відновить порушене право.
Адміністративний суд під час розгляду та вирішення публічно-правових спорів перевіряє, чи рішення суб`єкта владних повноважень прийняте у межах законної дискреції. При цьому, відповідно до правил правозастосування практики Європейського суду з прав людини, суд не може своїм рішенням підмінити рішення суб`єкта владних повноважень.
Відповідно до абзацу 3 пункту 10.3 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду "Про судове рішення в адміністративній справі" від 20.05.2013 № 7, суд може ухвалити постанову про зобов`язання відповідача прийняти рішення певного змісту за винятком випадків, коли суб`єкт владних повноважень відповідно до закону приймає рішення на власний розсуд.
Суд не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується, приймати замість нього рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону, і давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, що належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень, оскільки такі дії виходять за межі визначених йому повноважень законодавцем.
Отже, адміністративний суд, у справах щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень, виконуючи цілі, встановлені адміністративним судочинством щодо перевірки відповідності їх прийняття (вчинення) передбаченим частиною 3     статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України     критеріям, не втручається і не може втручатися в дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.
Отже, питання щодо визнання випадку захворювання ОСОБА_2 на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, пов`язану з виробництвом, віднесено виключно до компетенції посадових осіб Головного управління Держпраці у Харківській області в Харківській області та не входить до компетенції суду.
Враховуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, про необхідність зобов`язати відповідача повторно розглянути питання щодо визнання випадку захворювання ОСОБА_2 на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, пов`язану з виробництвом.
Посилання представника відповідача на те, що  рішення стосовно того, що інфікування   ОСОБА_2 на гостру респіраторну хворобу COVID-19 відбулося не під час виконання нею трудових обов`язків приймалося більшістю голосів  комісії, жодним чином не впливає на вирішення справи по суті. 
Те що вищезазначене рішення прийнято колегіально свідчить лише про дотримання процедури його прийняття, а не про обґрунтованість та законність його змісту.   
Враховуючи вищенаведене, доводи відповідача щодо правомірності рішення комісії, викладене у Акті спеціального розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався 28.05.2020 року о 07 год. 45 хв. на комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "Обласна клінічна лікарня", складений за формою Н-1/НП та затверджений 17.07.2020 р. начальником Головного управління Держпраці у Харківській області Рожанським В.А. є помилковими.
Також колегія суддів зазначає, що в позовній заяві позивач просить суд в тому числі :  скасувати рішення комісії, викладене у Акті спеціального розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався 28.05.2020 року о 07 год. 45 хв. на комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "Обласна клінічна інфекційна лікарня", складений за формою Н-1/НП та затверджений 17.07.2020 р. начальником Головного управління Держпраці у Харківській області Рожанським В.А.
Проте, як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_2 , працювала молодшою сестрою пульмоалергологічного відділення комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Обласна клінічна  лікарня" та нещасний випадок (гострого професійного захворювання) стався 28.05.2020 року о 07 год. 45 хв. на комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "Обласна клінічна  лікарня".
В даному випадку це є опискою, що не заперечується позивачем по справі. 
Проте, колегія суддів зазначає, що відповідно до п.4 ч. 3 ст. 317 КАС України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду, якщо суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, які не були залучені до участі у справі.
Необхідною умовою залучення третіх осіб є той факт, що судове рішення у справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки осіб, які не є стороною у справі.
Предметом розгляду даної справи є правомірність рішення комісії, викладеного у Акті спеціального розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався 28.05.2020 року о 07 год. 45 хв. на комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "Обласна клінічна лікарня", складений за формою Н-1/НП та затверджений 17.07.2020 р. начальником Головного управління Держпраці у Харківській області Рожанським В.А.
Тобто в даному випадку предметом спору є факт наявності чи відсутність нещасного випадку (гострого професійного захворювання), який стався з ОСОБА_2 , яка працювала молодшою сестрою пульмоалергологічного відділення комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Обласна клінічна  лікарня".
Колегія суддів зазначає, що вирішення питань пов`язаних з трудовими відносинами безпосередньо впливає на права та обов`язки комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Обласна клінічна лікарня"
Колегія суддів зазначає, що відповідно до ст. 49 КАС України, залучення до участі у справі третьої особи є обов`язком суду, якщо рішення суду може вплинути на їх права та обов`язки.
Проте, судом першої інстанції в порушення ст. 49 КАС України, комунальне некомерційне підприємство Харківської обласної ради "Обласна клінічна лікарня", на якому стався нещасний випадок (гострого професійного захворювання) не було залучено до розгляду справи в якості третьої особи.
Під час розгляду справи, суд першої інстанції належним чином не дотримався та не вирішив питання в порядку передбачених ст.49 КАС України, стосовно можливості залучити до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору.
Порушення судом першої інстанції норм процесуального права, передбачених ст. 49 КАС України, що з урахуванням приписів п. 4 ч.3 ст.317 КАС України, є обов`язковою підставою для скасування судового рішення, та ухвалення нового рішення про задоволення позову частково.
Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до приписів ст. 139 КАС України. 
Враховуючи те, що ця справа була розглянута судом першої інстанції за правилами спрощеного позовного провадження, дане рішення (постанова) суду апеляційної інстанції відповідно до ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України. .
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу  задовольнити частково.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 02.02.2021 по справі № 520/14878/2020 скасувати.
Прийняти нове рішення, яким адміністративний позов ОСОБА_1  задовольнити частково.
Скасувати рішення комісії, викладене у Акті спеціального розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався 28.05.2020 року о 07 год. 45 хв. на комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "Обласна клінічна  лікарня", складений за формою Н-1/НП та затверджений 17.07.2020 р. начальником Головного управління Держпраці у Харківській області Рожанським В.А.
Зобов`язати Головне управління Держпраці у Харківській області повторно провести спеціальне розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався 28.05.2020 року о 07 год. 45 хв. на комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "Обласна клінічна  лікарня" з ОСОБА_2 та скласти за його результатами акт за формою Н-1/НП, з урахуванням висновків суду.
В іншій частині в задоволенні позову відмовити.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Держпраці у Харківській області  на користь ОСОБА_1 суму сплаченого судового збору у розмірі 1681,60 грн. .
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог  ст.327, ч.1 ст.329 КАС України. 

Головуючий суддя 	(підпис)	А.М. Григоров	
Судді	(підпис)  (підпис) 	З.Г. Подобайло    Н.С. Бартош   	
Повний текст постанови складено  09.07.2021 року