УХВАЛА

06 липня 2021 року 
м. Київ

Справа №  922/2869/17 

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Погребняка В.Я.

учасники справи:
позивач - Публічне акціонерне товариство "Златобанк"
відповідач - Публічне акціонерне товариство "Каравай"

розглянувши матеріали касаційної скарги Публічного акціонерного товариства "Златобанк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ "Златобанк" Караченцева А.Ю.
на рішення Господарського суду Харківської області   
від 13.11.2017 
у складі судді Шарко Л.В.
та постанову Харківського апеляційного господарського суду 
від 16.01.2018 
у складі колегії суддів: Сіверін В.І.(головуючий), Терещенко О.І., Слободін М.М.

за позовом  Публічного акціонерного товариства "Златобанк"
до Публічного акціонерного товариства "Каравай"
про визнання кредитором
ВСТАНОВИВ:
          
Публічне акціонерне товариство "Златобанк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ "Златобанк" Караченцева А.Ю.  (далі - ПАТ "Златобанк", заявник) 07.06.2021, засобами поштового зв`язку  звернулось з касаційною скаргою до Верховного Суду на рішення Господарського суду Харківської області від 13.11.2017 та постанову Харківської апеляційного господарського суду від 16.01.2018 у справі № 922/2869/17 Господарського суду Харківської області.
Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи                                      № 922/2869/17 було визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Погребняк В.Я., суддя - Катеринчук Л.Й., суддя - Пєсков В.Г., що підтверджується протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 17.06.2021.
Суд розглянувши матеріали касаційної скарги ПАТ "Златобанк", дійшов висновку про залишення касаційної скарги без руху, як такої, що не відповідає вимогам статті 290 Господарського процесуального кодексу України.
Відповідно до пункту 2 частини 4 ст. 290 Господарського процесуального кодексу  до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції чинній на момент подачі касаційної скарги) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
За подання касаційної скарги на рішення суду ставки судового збору встановлюються у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви (підпункт 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" в редакції чинній на момент подання касаційної скарги).
Ставка судового збору, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви немайнового характеру становила 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" в редакції чинній на момент звернення з позовною заявою), який станом на 01.01.2017 становив 1 600,00 грн.
Отже, звертаючись з касаційною скаргою 07.06.2021 на постанову Харківського апеляційного господарського суду від 16.01.2018, якою рішення Господарського суду Харківської області від 13.11.2017 про відмову у задоволенні позову залишено без змін, заявнику належало 3200,00 грн. (200% від 1600 грн.)
Разом з тим, до касаційної скарги ПАТ "Златобанк" доказів сплати судового збору за подання касаційної скарги не надано.
При цьому заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги.
В обґрунтування вказаного клопотання заявник зазначає, про складний майновий стан, що підтверджується постановою Правління НБУ № 105 від 13.02.2015 "Про віднесення Публічного акціонерного товариства "Златобанк" до категорії неплатоспроможних".
Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, чинній на момент подачі касаційної скарги) враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
2)          позивачами є:
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, або
3)          предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Положеннями ст. 8 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, чинній на момент подачі касаційної скарги) не передбачено можливості звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги з підстав викладених в клопотанні поданому заявником касаційної скарги.
З урахуванням положень ст. 8 Закону України "Про судовий збір" суд наділений правом відстрочення, зменшення та звільнення від сплати судового збору лише, щодо фізичних осіб за наявності певних умов та юридичних осіб за наявності підстав визначених п. 3 вказаної норми.
За таких обставин, в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Господарського суду Харківської області від 13.11.2017 та постанову Харківського апеляційного господарського суду від 16.01.2018 слід відмовити.
Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
За таких обставин, заявнику касаційної скарги необхідно усунути недоліки касаційної скарги та зазначити підстави касаційного оскарження, відповідно до приписів пункту 5 частини 2 статті 290 ГПК України та надати суду оригінал документу на підтвердження сплати судового збору у розмірі 3200, 00 грн.
На підставі викладеного та керуючись статтями 174, 234, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, суддя Верховного Суду, -           
У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Златобанк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ "Златобанк" Караченцева А.Ю.  на рішення Господарського суду Харківської області від 13.11.2017 та постанову Харківського апеляційного господарського суду від 16.01.2018 у справі № 922/2869/17 залишити без руху.

2. Надати Публічному акціонерному товариству "Златобанк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ "Златобанк" Караченцева А.Ю. строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали. 

3. Роз`яснити Публічному акціонерному товариству "Златобанк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ "Златобанк" Караченцева А.Ю., що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційну скаргу буде повернуто.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Верховного Суду                                                                    В.Я. Погребняк