УХВАЛА

16 вересня 2021 року 
Київ
справа №260/636/19
адміністративне провадження № К/9901/136/20  

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Соколова В.М.,
суддів: Білак М.В.,  Калашнікової О.В., 
розглянувши у письмовому провадженні заяву ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Верховного Суду від 28 січня 2021 року у справі                          № 260/636/19 за позовом ОСОБА_1 до Прокуратури Закарпатської області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу та моральної шкоди, 
УСТАНОВИВ:
У травні 2019 року ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Прокуратури Закарпатської області (далі - відповідач), у якому просив:
- визнати незаконним та скасувати наказ прокурора Закарпатської області від 17   квітня 2019 року № 262к;
- зобов`язати прокурора Закарпатської області поновити ОСОБА_1 на посаді прокурора Берегівської місцевої прокуратури Закарпатської області;
- зобов`язати прокуратуру Закарпатської області видалити запис із трудової книжки ОСОБА_1 під № 14 від 17 квітня 2019 року на виконання незаконного наказу прокурора Закарпатської області № 262к від 17 квітня 2019 року шляхом заповнення нового дублікату трудової книжки без внесення даного запису;
- стягнути з прокуратури Закарпатської області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу до дня поновлення на роботі;
- стягнути з прокуратури Закарпатської області на користь ОСОБА_1 компенсацію у результаті протиправних дій втраченої допомоги для оздоровлення та матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань, у розмірі двох середньомісячних заробітних плат;
- стягнути з відповідача моральну шкоду, що була заподіяна позивачу незаконними (протиправними) діями, в розмірі 100      000,00 грн;
- стягнути компенсацію за витрати під час службового відрядження у період з                  02   квітня по 04 квітня 2019 року, з урахуванням витрат на проїзд (квитки додаються) в сумі 746 грн 32 коп. та добові за три дні перебування у службовому відрядженні;
- допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення суми грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за один місяць та поновлення на посаді прокурора Берегівської місцевої прокуратури Закарпатської області;
- зобов`язати прокурора Закарпатської області утриматись від вчинення будь-яких дій до набрання законної сили рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 03 квітня 2019 року № 103дп-19 відповідно до вимог чинного законодавства;
- застосувати пункт 1 частини другої статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) щодо негайного стягнення всієї суми боргу виплат заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби з відповідача;
- встановити процесуальну форму контролю за виконанням рішення у формі зобов`язання відповідача подати в установлений судом строк звіт про виконання судового рішення.
Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 25 вересня                  2019 року, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 02 грудня 2019 року, позовні вимоги задоволено частково. Визнано незаконним та скасовано наказ прокурора Закарпатської області від                    17 квітня 2019 року № 262к, яким звільнено прокурора Берегівської місцевої прокуратури ОСОБА_1 . Поновлено ОСОБА_1 на займаній на час звільнення посаді прокурора Берегівської місцевої прокуратури з 18 квітня 2019 року. Стягнуто з Прокуратури Закарпатської області на користь ОСОБА_1 середньомісячний заробіток за час вимушеного прогулу за період з 18 квітня по 25 вересня 2019 року в розмірі 188 592,18 грн. У задоволені решти позовних вимог відмовлено.
Постановою Верховного Суду від 28 січня 2021 року касаційну скаргу Прокуратури Закарпатської області задоволено. Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 25 вересня 2019 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 02 грудня 2019 року скасовано. Ухвалено у справі                     №   260/636/19 нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 до Прокуратури Закарпатської області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу та моральної шкоди відмовлено.
27 серпня 2021 року до Верховного Суду від позивача надійшла заява про роз`яснення судового рішення в порядку статті 254 КАС України, яка обґрунтована тим, що 22 лютого 2021 року керівник Закарпатської обласної прокуратури, посилаючись на постанову Верховного Суду від 28 січня 2021 року у справі                        № 260/636/19, видав наказ № 19к «Про скасування наказів», яким, зокрема, скасував наказ прокурора Закарпатської області від 04 листопада 2019 року № 847к про поновлення ОСОБА_1 на посаді прокурора Берегівської місцевої прокуратури Закарпатської області. Водночас, на час прийняття Верховним Судом зазначеної постанови ОСОБА_1 уже не перебував у трудових відносинах з відповідачем. Позивач уважає, що оскільки Верховний Суд не вирішував питання про поворот виконання судових рішень у справі № 260/636/19 і постанова від 28 січня 2021 року не має зворотної дії у часі, то у керівника Закарпатської обласної прокуратури не було підстав для скасування наказу про поновлення ОСОБА_1 на посаді, який, у свою чергу, був прийнятий на виконання рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 25 вересня 2019 року в цій справі. З огляду на це позивач, посилаючись на статтю 381 КАС України, статті 235, 239 Кодексу законів про працю України та постанову Верховного Суду України від 01   липня 2015 року у справі                     № 6-435цс15, просить Суд роз`яснити порядок виконання постанови Верховного Суду від 28 січня 2021 року у справі № 260/636/19, оскільки чинне законодавство не передбачає зворотної дії у часі, а навпаки - у трудових правовідносинах забороняє поворот виконаного імперативного рішення суду.
Для вирішення питання, порушеного у заяві позивача, Верховний Суд ухвалою від             28 серпня 2021 року витребував із Закарпатського окружного адміністративного суду матеріали адміністративної справи № 260/636/19.
00 вересня 2021 року дана справа надійшла до суду касаційної інстанції.
Ухвалою від 15 вересня 2021 року Верховний Суд заяву про роз`яснення судового рішення призначив до розгляду у порядку письмового провадження на 16 вересня 2021 року.
Дослідивши наведені позивачем у заяві про роз`яснення судового рішення доводи та аргументи, Суд дійшов висновку про відмову у її задоволенні з наступних підстав.
За змістом частин першої - третьої статті 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.
Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.
Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.
Зі змісту наведеної норми процесуального закону слідує, що необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли воно є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання; роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його складно виконати, оскільки має місце значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. 
Тобто роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта, викладення рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі. При цьому, конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.
Аналогічна правова позиція щодо тлумачення статті 254 КАС України неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема, в ухвалах від 21 грудня 2020 року у справі № 369/5489/18, від 29 грудня 2020 року у справі № 826/1285/16, від 26 січня 2021 року у справі № 2а-1586/11/0970, від 28 квітня 2021 року у справі                                 №   0940/2217/18.
Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Крім того, роз`яснення полягає у тому, що суд не повинен давати відповідь на нові вимоги або на невирішені вимоги, він лише пояснює положення ухваленого ним рішення, які нечітко сформульовані, або є незрозумілими для заінтересованих осіб.
При цьому, роз`яснено може бути виключно рішення, яке підлягає виконанню.
Аналогічна правова позиція висвітлена в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 03 вересня 2018 року у справі № 638/11634/17 та в ухвалі Верховного Суду від                   22 жовтня 2020 року у справі № 807/2141/16. 
Колегією суддів установлено, що звернення позивача до суду за роз`ясненням судового рішення обумовлено його незгодою з наказом Закарпатської обласної прокуратури від 22 лютого 2021 року № 19к у частині скасування наказу прокурора Закарпатської області від 04 листопада 2019 року № 847к про поновлення                ОСОБА_1 на посаді прокурора Берегівської місцевої прокуратури Закарпатської області.
Разом із тим, зі змісту заяви про роз`яснення постанови Верховного Суду від 28 січня 2021 року слідує, що позивач не просить роз`яснити мотивувальну чи резолютивну частину судового рішення, а просить роз`яснити саме порядок виконання судового рішення, тобто вирішити питання, які не стосуються роз`яснення судового рішення у розумінні статті 254 КАС України. 
Аналогічна правова позиція щодо неможливості надання судом роз`яснень щодо порядку виконання судових рішень в межах процедури, врегульованої статтею                254 КАС України, викладена в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 24 червня 2020 року у справі №240/4937/18 та в ухвалі Верховного Суду від 06 серпня 2020 року у справі №814/526/17.
До того ж, питання, на які заявник хоче отримати роз`яснення у порядку статті                  254 КАС України, поставлені в такому аспекті, що вимагають від Суду додаткового обґрунтування уже прийнятого рішення, що не передбачено законодавством і є неприпустимим. 
Також слід урахувати, що у даній справі Верховний Суд не приймав рішення, яке підлягає примусовому виконанню, а відтак відсутні підстави для роз`яснення постанови Верховного Суду від 28 січня 2021 року, якою скасовано рішення судів попередніх інстанцій та ухвалено нове, яким у задоволенні позову відмовлено.
На підставі викладеного судова колегія дійшла висновку, що визначені КАС України підстави для роз`яснення постанови Верховного Суду від 28 січня 2021 року у справі № 260/636/19 відсутні.
Керуючись статтями 248, 254 КАС України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Верховного Суду від 28 січня 2021 року у справі № 260/636/19 за позовом ОСОБА_1 до Прокуратури Закарпатської області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу та моральної шкоди - відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

В.М. Соколов
М.В. Білак 
 О.В. Калашнікова ,
Судді Верховного Суду