справа № 991/3921/20
провадження №11-кп/991/51/21

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2021 року м.Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:
головуючого – судді ОСОБА_1 , 
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
за участю обвинуваченого ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції з Міжгірським районним судом Закарпатської області), захисника ОСОБА_7 ,
прокурора ОСОБА_8 ,розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Києві апеляційні скарги захисників обвинуваченого ОСОБА_5 адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_6 на ухвалу Вищого антикорупційного суду від 30 квітня 2021 року про виправлення описки у судовому рішенні,
ВСТАНОВИЛА:
Зміст оскаржуваного рішення і встановлені судом обставини.
За вироком Вищого антикорупційного суду від 22 березня 2021 року ОСОБА_5  визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК, та призначено покарання у виді позбавлення волі на строк 5 (п`ять) років з позбавленням права обіймати посаду судді на строк 3 (три) роки з конфіскацією всього належного йому на праві власності майна. 
27 квітня 2021 року до Вищого антикорупційного суду надійшла заява прокурора про виправлення описки у вказаному судовому рішенні, за результатами розгляду якої ухвалою колегії суддів Вищого антикорупційного суду від 30 квітня 2021 року зазначену заяву прокурора задоволено, постановлено виправити описку у тексті вироку, а саме: у вступній частині вироку замість невірно зазначеного номеру кримінального провадження - «42018000000003211», вважати вірним номер - «52020000000000048»; у п. 2.70 та у п.2.255 мотивувальної частини вироку виправлено невірно зазначені ініціали свідків.
Рішення суду мотивоване тим, що невірні дані, викладені у тексті вироку від 22 березня 2021 року, допущені помилково, є описками, а їх виправлення не призведе до зміни змісту вироку.

Вимоги апеляційної скарги і доводи особи, яка її подала.
Не погоджуючись з ухвалою суду від 30 квітня 2021 року про задоволення заяви прокурора про виправлення описки у тексті вироку від 22 березня 2021 року, захисники обвинуваченого  ОСОБА_5  адвокати ОСОБА_7  та ОСОБА_6  звернулись з апеляційними скаргами, в яких просять суд вищевказану ухвалу від 30 квітня 2021 року скасувати, при цьому адвокат ОСОБА_6 також просить постановити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні заяви прокурора про виправлення описки.
В обґрунтування апеляційних скарг захисники вказують на процесуальні порушення, які на їх переконання мали місце при розгляді заяви про виправлення помилки та постановленні оскаржуваного рішення суду, а саме: здійснення неналежного судового виклику сторони захисту відповідно до вимог ст.134, ст.135 КПК, відсутність мотивів, з яких суд виходив при постановленні оскаржуваного рішення через недослідження доказів на підтвердження доводів прокурора викладених у його заяві. 
Крім того за доводами апеляційної скарги суд першої інстанції не мав повноважень розгляду клопотань сторони обвинувачення щодо внесення виправлень та змін в ухвалений і проголошений вирок після направлення справи до суду апеляційної інстанції, а суд апеляційної інстанції відповідно не мав права повертати матеріали кримінального провадження до суду першої інстанції до закінчення апеляційного провадження. 
Таким чином особи, які подали апеляційні скарги, вважають, що оскаржувана ухвала не відповідає вимогам кримінального процесуального закону та грубо порушує право на захист обвинуваченого ОСОБА_5 .

Позиції учасників судового провадження.
Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисники підтримали подані ними апеляційні скарги та просили задовольнити з зазначених у них підстав.
Прокурор подав письмові заперечення, в яких зазначив, що у суду першої інстанції був прямий обов`язок прийняти до розгляду заяву сторони обвинувачення про виправлення описки та розглянути її, оскільки передбачене ст. 379 КПК право розповсюджується на будь-які судові рішення, у тому числі й на вирок. При цьому жодних обмежень щодо строків подання заяви про виправлення описки та її розгляду законом не передбачено, а повернення матеріалів кримінального провадження до суду першої інстанції відбулось на підставі рішення суду апеляційної інстанції. Також прокурор заперечує доводи сторони захисту про неналежне повідомлення про розгляд заяви, оскільки захисником в поданій апеляційній зазначається про його сповіщення секретарем судового засідання про дату і час судового розгляду, у зв`язку з чим підчас апеляційного розгляду прокурор заперечував проти задоволення апеляційних скарг, просив залишити їх без задоволення, а оскаржувану ухвалу Вищого антикорупційного суду від 30 квітня 2021 року без змін.

Мотиви суду.
Відповідно до ст.2 КПК завданнями кримінального провадження є, зокрема, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу.
За вимогами ст.370 КПК судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження.
Суд апеляційної інстанції, відповідно до положень ч.1 ст.404 КПК, переглядає судове рішення в межах апеляційної скарги.
Згідно з ч.1 ст.379 КПК суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Так, однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати.
Опискою вважається зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) помилка, яка допущена під час його письмово вербального викладу, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації (помилка у правописі, у розділових знаках тощо), що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання, а виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків.
Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.
Очевидною арифметичною помилкою визнається помилка у вчиненні результату підрахунку: пропущення цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже, не може бути виправлене в порядку, передбаченому цією статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.
Таким чином, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторони, прізвища особи тощо), проте в жодному випадку не дозволяється під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.
Можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною, проте допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.
Надаючи оцінку доводам апеляційних скарг сторони захисту на рішення суду про виправлення описки, заслухавши при цьому пояснення учасників судового провадження, перевіривши матеріали кримінального провадження, колегія суддів встановлює наступні обставини.
Як вбачається з матеріалів провадження, вироком Вищого антикорупційного суду від 22 березня 2021 року ОСОБА_5 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК та призначено покарання.
27 квітня 2021 року до Вищого антикорупційного суду надійшла заява прокурора про виправлення описки у судовому рішенні, оскарженою ухвалою Вищого антикорупційного суду від 30 квітня 2021 року задоволено заяву прокурора та виправлено описку у тексті вироку Вищого антикорупційного суду у судовій справі №991/3921/20, а саме: у вступній частині вироку замість невірно зазначеного вказано належний номер кримінального провадження, у мотивувальній частині вироку – ініціали двох свідків відповідно.
Під час апеляційного розгляду встановлено, що відомостей про вчинення ОСОБА_5 іншій кримінальних праворушень до ЄРДР не внесено та у інших кримінальних провадженнях не розслідуються, обвинувальний акт, за наслідками судового розгляду якого 22 березня ухвалено обвинувальний вирок, складено саме у кримінальному провадженні, номер якого виправлено оскаржуваною ухвалою, що не оспорюється учасниками апеляційного провадження. Особи свідків, ініціали яких виправлено за оскаржуваною ухвалою, дійсно під час судового провадження судом першої інстанції.
З огляду на викладене, а також на те, що аналіз процесуальних документів, що містяться в матеріалах судового провадження беззаперечно вказують на помилковість зазначених відомостей, колегія суддів вважає, що невірне зазначення номеру кримінального провадження та ініціалів свідків спотворює текст судового рішення, призводить до його неправильного сприйняття, отже може вважатися опискою в розумінні ст.379 КПК, а тому Вищий антикорупційний суд мав підстави для задоволення заяви прокурора про виправлення описки. 
Разом з цим, колегія суддів приходить до переконання, що суд при виправленні описки жодних змін до змісту вироку (висновків та мотивів судового рішення) не вніс.
Враховуючи зазначене, доводи сторони захисту про невмотивованість оскаржуваного рішення через відсутність в ньому посилань на досліджені судом докази, на думку колегії суддів, є безпідставним.
Не встановлено під час апеляційного перегляду і суттєвих процесуальних порушень, допущених під час постановлення ухвали.
Так, відповідно до ч.2 ст.379 КПК питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.
В матеріалах судового провадження міститься телефонограма про виклик в судове засідання обвинуваченого, захисників та прокурора. Крім того, 29 квітня 2021 року захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_7 подав до суду заяву, з якої вбачається, що 27 квітня 2021 року його повідомлено про розгляд 30 квітня 2021 року судом заяви прокурора про виправлення описки, проте сторона захисту та обвинувачений ОСОБА_5 не бажають брати у ньому участь. Вказані обставини щодо небажання ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_7 прийняти участь при розгляді заяви прокурора про виправлення описки підтверджено цими особами під час апеляційного розгляду з посиланням на відповідно обрану позицію сторони захисту. В той же час, захисник ОСОБА_6 вказав на його повідомлення за добу про відповідний розгляд питання про виправлення описки, через що не зміг прийняти участь в судовому засіданні, проте як встановлено при апеляційному перегляді, питання щодо відкладення розгляду заяви про описку до суду першої інстанції не ініціював.
У зв`язку з викладеним, з урахуванням положень ч.2 ст.379 КПК колегія суддів приходить до висновку про безпідставність посилань сторони захисту на неналежний судовий виклик сторони захисту як підставу для скасування оскаржуваного рішення та відповідно не вбачає істотних порушень судом першої інстанції щодо розгляду питання про описку без участі учасників судового провадження.
Щодо повноважень суду першої інстанції розглядати заяву про виправлення описки після направлення матеріалів судової справи до суду апеляційної інстанції та направлення судом апеляційної інстанції зазначених матеріалів до суду першої інстанції для розгляду заяви про виправлення описки суд вважає зв необхідне вказати наступне.
Положення норми ч.1 ст.379 КПК надають право суду виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні, а тому суд першої інстанції мав право виправити допущені в судовому рішенні після направлення матеріалів судового провадження до суду апеляційної інстанції, в т.ч. до набрання вироком законної сили. 
Направлення судом апеляційної інстанції зазначених матеріалів до суду першої інстанції для розгляду заяви про виправлення описки відбулось на підставі відповідної ухвали суду першої інстанції саме з метою усунення перешкод судді-доповідачу приступити до перевірки поданої апеляційної скарги на відповідність вимогам ст.396 КПК та в подальшому вирішити питання щодо прийнятності апеляційної скарги та відкриття апеляційного провадження. 
В той же час, повернення судом апеляційної інстанції до відкриття провадження за апеляційними скаргами на вирок суду матеріалів судового провадження для виконання вимог ст.379 КПК за отриманою судом першої інстанції заяви учасника провадження жодним не впливають на висновки суду при розгляді питання про виправлення описки, викладені в оскаржуваній ухвалі. 
На підставі викладеного, не надаючи правової оцінки мотивам та підставам ухваленому 22 березня 2021 року вироку, суд вважає ухвалу колегії суддів Вищого антикорупційного суду від 30 квітня 2021 року законною та обґрунтованою, прийнятою з додержанням вимог КПК, правових підстав для скасування даного судового рішення за викладеними в апеляційних скаргах обставинами при апеляційному розгляді не встановлено, у зв`язку з чим залишає апеляційні скарги без задоволення.
Керуючись ст.ст. 379, 392, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК, колегія суддів
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційні скарги залишити без задоволення.
Ухвалу Вищого антикорупційного суду від 30 квітня 2021 року про виправлення описки залишити без змін.
Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

       ______________                 _____________                 ______________
        ОСОБА_1                         ОСОБА_2                 ОСОБА_3