Постанова         
Іменем України
07 липня 2021 року 
м. Київ
справа № 753/2741/17
провадження № 61-19709св19
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Ступак О. В., 
суддів: Гулейкова І. Ю., Олійник А. С. (суддя-доповідач), Погрібного С. О., Яремка В. В.,
учасники справи:
позивач - Приватне підприємство «Хімавтоматика»,
відповідачі: Державне підприємство «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, ОСОБА_1 , Державне підприємство «Сетам», 
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Дарницький районний відділ Державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві,
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу  ОСОБА_1 , подану через адвоката Гринчука Олександра Юрійовича, на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18 травня 2018 року у складі судді Леонтюк Л. К. та постанову Київського апеляційного суду від 01 жовтня 2019 року у складі колегії суддів: Приходька К. П., Писаної Т. О.,               Журби С. О.,
касаційну скаргу Державного підприємства «Сетам» на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18 травня 2018 року у складі судді Леонтюк Л. К. та постанову Київського апеляційного суду від 01 жовтня 2019 року у складі колегії суддів: Приходька К. П., Писаної Т. О., Журби С. О.,
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог
У травні 2016 року Приватне підприємство «Хімавтоматика» (далі - ПП «Хімавтоматика») звернулося до суду з позовом, який остаточно уточнений у травні 2016 року, до Державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України (далі - ДП «Інформаційний центр»),  ОСОБА_1 , Державного підприємства «Сетам» (далі - ДП «Сетам»), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Дарницький районний відділ Державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції                      у м. Києві (далі -ВДВС), про визнання недійсними електронних торгів та скасування свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів.
Позов обґрунтований тим, що на виконанні у ВДВС знаходиться виконавче провадження № 15262808 про стягнення з ПП «Хімавтоматика» боргу на користь Закритого акціонерного товариства «Турбосталь», організаційно-правову форму якого далі змінено на Товариство з обмеженою відповідальністю «Турбосталь»     (далі - ТОВ  «Турбосталь»).
30 вересня 2015 року у межах цього виконавчого провадження у системі електронних торгів арештованим майном «Сетам» проведело електронні торги із реалізації лота № 96481 - квартири АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить позивачу. Організатором торгів виступило ДП «Інформаційний центр».Лот у системі «Сетам»опублікований 31 серпня 2015 року. Торги проведені на підставі висновку Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська експертна група» з незалежної оцінки майна                 від 18 лютого 2015 року, згідно з яким ринкова вартість квартири становить                   863 904,00 грн; далі вартість реалізованого майна двічі уцінено. 
Оцінка майна проведена 18 лютого 2015 року і на день проведення електронних торгів - 30 вересня 2015 року - шестимісячний строк чинності звіту про оцінку майна закінчився, що безпосередньо впливає на права та законні інтереси боржника, оскільки від визначеної звітом оцінки залежить стартова ціна реалізації майна і сума, яка буде спрямована на виконання судового рішення. Відповідно до звіту про оцінку вартості майна від 02 вересня 2016 року ринкова вартість спірної квартири станом на 30 вересня 2015 року становила 1 042 267,00 грн, тобто більше, ніж визначено звітом від 18 лютого 2015 року.
Згідно з результатами електронних торгів, оформлених протоколом від 30 вересня 2015 року № 118514, переможцем став ОСОБА_2 , який запропонував найвищу цінову пропозицію, зі строком оплати до 15 жовтня 2015 року. Оскільки у вказаний строк оплата не надійшла, ДП «Сетам», яке не є організатором торгів, за протоколом від 05 листопада 2015 року № 127124 визначило нового переможця -                      ОСОБА_1 
18 листопада 2015 року на підставі протоколу № 127124 державний виконавець склав акт про проведення електронних торгів, яким засвідчено придбання квартири  АДРЕСА_1  ОСОБА_1 
28 грудня 2015 року на підставі акта про проведені електронні торги                              від 18 листопада 2015 року ОСОБА_1 отримав свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, видане приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Побединською В. О. і зареєстроване в реєстрі за № 497, яким посвідчено його право власності на квартиру.
Вважає, що результати проведення електронних торгів оформлені з порушенням законодавства та на день їх проведення заборгованість перед ТОВ  «Турбосталь» погашена повністю.
З урахуванням уточнених позовних вимог підприємство просило визнати недійсними електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 (лот № 96481), проведені ДП «Інформаційний центр» 30 вересня 2015 року і оформлені протоколом                           від 30 вересня 2015 року № 118514, протоколом від 05 листопада 2015 року № 127124 і актом державного виконавця про проведені електронні торги                            від 18 листопада 2015 року, скасувати свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів від 28 грудня 2015 року, видане ОСОБА_1 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Побединською В. О. і зареєстроване у реєстрі за № 497, яке посвідчує право власності ОСОБА_1 на квартиру.
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 18 травня 2018 року позов задоволено. Визнано недійсними електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1                                   (лот № 96481), проведені ДП «Інформаційний центр» 30 вересня 2015 року і оформлені протоколом від 30 вересня 2015 року № 118514, протоколом                                      від 05 листопада 2015 року № 127124 і актом державного виконавця про проведені електронні торги від 18 листопада 2015 року. Скасовано свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів від 28 грудня 2015 року, видане ОСОБА_1 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу                         Побединською В. О. і зареєстроване у реєстрі за № 497, яке посвідчує право власності ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1 .
Задовольнивши позов, суд першої інстанції виходив з того, що на день проведення електронних торгів у ПП «Хімавтоматика» не було заборгованості перед                            ТОВ  «Турбосталь», тобто відсутні були правові підстави для реалізації квартири. Результати торгів оформлені із порушеннями, оскільки протокол від 05 листопада 2015 року № 127124 з визначення нового переможця торгів складений не організатором торгів- ДП «Інформаційний центр», а іншою особою. Проведення прилюдних торгів із реалізації майна за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який утратив чинність, є порушенням установлених законодавством порядку такої реалізації.
Короткий зміст судових рішень судів апеляційної та касаційної інстанцій
Справа розглядалася судами неодноразово.
Постановою Київського апеляційного суду від 14 січня 2019 року рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18 травня 2018 року скасовано та ухвалено нове рішення про відмову в позові.
Постановою Верховного Суду від 31 липня 2019 року постанову Київського апеляційного суду від 14 січня 2019 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
Постановою Київського апеляційного суду від 01 жовтня 2019 року рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18 травня 2018 року залишено без змін. 
Залишивши без змін рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходив з того, що оскільки оцінка про вартість майна проведена 18 лютого 2015 року, тому висновок був чинним до 18 серпня 2015 року, тоді як торги проведені 20 вересня 2015 року. На момент проведення торгів строк висновку з незалежної оцінки майна від 18 лютого 2015 року становив 7 місяців та 12 днів, тобто на час проведення електронних торгів оцінка була нечинною. Протокол № 127124 проведення електронних торгів складений не організатором, а іншою особою ДП «Сетам» Міністерства юстиції України, яке не проводило торги та не мало повноважень на складання нового протоколу з визначенням переможця. Оскільки судове рішення, яке виконувалось, по суті виконане в повному обсязі, то проведення таких торгів суперечить статті 66 Закону України «Про виконавче провадження» (далі - Закон). 
Короткий зміст вимог касаційних скарг
У листопаді 2019 року ОСОБА_1 через адвоката Гринчука О. Ю. звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Дарницького районного суду                   м. Києва від 18 травня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду                          від 01 жовтня 2019 року, просив скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення про відмову в позові.
У листопаді 2019 року ДП «Сетам» звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18 травня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 01 жовтня 2019 року, просило скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення про відмову в позові.
Аргументи учасників справи
Доводи осіб, які подали касаційні скарги
Касаційна скарга ОСОБА_1 мотивована тим, що оскаржувані судові рішення є незаконним, ухваленим з неправильним застосуванням норм матеріального права і порушенням норм процесуального права.
Позов подано до неналежних відповідачів, оскільки орган виконавчої служби залучено до участі у справі не як співвідповідача, а як третю особу, що є підставою для відмови у позові.
Торги підлягають визнанню недійсними, якщо закінчення строку дії оцінки майна призвело одночасно до порушення права чи законних інтересів особи, яка оскаржує торги, проте права позивача сплив строку чинності звіту про оцінку майна не порушує.
Суди дійшли помилкового висновку про оформлення протоколу неналежним організатором торгів.
Законодавство не передбачає проведення процедури торгів у зв`язку зі зміною уповноваженого державного підприємства, тому в цій справі протокол підписано належним організатором торгів.
Суди посилаються на погашення боргу у 2008 році, проте судові рішення, у процесі виконання яких проведено прилюдні торги, ухвалені 24 квітня 2009 року (перша інстанція) та 02 вересня 2009 року (апеляційна інстанція). 
Касаційна скаргаДП «Сетам» мотивована тим, що оскаржувані судові рішення є незаконним, ухваленим з неправильним застосуванням норм матеріального права і порушенням норм процесуального права.
Торги підлягають визнанню недійсними, якщо закінчення строку дії оцінки майна призвело одночасно до порушення права чи законних інтересів особи, яка оскаржує торги, проте сплив строку чинності звіту про оцінку майна права позивача не порушує.
Під час реалізації майна боржника строк здійснення виконавчого провадження не обчисляється, а тому строк чинності звіту про оцінку майна у такому виконавчому провадженні також не обчислюється під час реалізації майна, що вказує на те, що на час передання майна на реалізацію 27 березня 2015 року звіт про вартість майна був чинний. 
Суд першої інстанції необґрунтовано визнав недійсними спірні торги саме з підстав дій державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні, оскільки такі дії виконавця не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а тому не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. 
ДП «Сетам» відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 02 жовтня 2015 року № 1885/5 «Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів» та Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 16 квітня 2014 року № 656/5 (далі - Тимчасовий порядок), з 25 жовтня 2015 року є організатором електронних торгів та уповноважене на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Тимчасовим порядком. 
Суди дійшли помилкового висновку про оформлення протоколу неналежним організатором торгів.
Суд першої інстанції не встановив факт закінчення виконавчого провадження на підставі відповідної постанови державного виконавця, а зробив висновок про погашення заборгованості на підставі протоколу узгодження з питання погашення заборгованості від 13 лютого 2008 року, який не може бути належним та достатнім доказом у справі, оскільки встановлює попередню домовленість осіб, а не підтверджує факт погашення заборгованості.
Посилається на правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові                         від 02 травня 2018 року у справі № 910/10136/17, згідно з яким для визнання електронних торгів недійсними, які є правочином відповідно до статей 203, 215 ЦК України, необхідно встановити порушення саме Порядку реалізації арештованого майна.
Суди не застосували наказ Міністерства юстиції України від 02 жовтня 2015 року № 1885/5 «Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів», який підлягав застосуванню до цих правовідносин, та не врахували обставини щодо передання ДП «Інформаційний центр» до 25 жовтня 2015 року прав адміністрування системи електронних торгів ДП «Сетам».
Аргументи інших учасників справи
Відзив ПП «Хімавтоматика» на касаційну скаргу  ОСОБА_1 мотивований тим, що оскаржувані судові рішення є законними, ухваленими з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Виконавчу службу залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору із додержанням вимог ЦПК України, оскільки продавцем майна виступає організатор електронних торгів.
На момент проведення торгів строк висновку з незалежної оцінки майна                                від 18 лютого 2015 року становив 7 місяців та 12 днів, тобто на час проведення електронних торгів оцінка була недійсною. 
ПП «Хімавтоматика» погасило борг ще до відкриття виконавчого провадження.
Ринкова вартість квартири становить 1 042 267,00 грн, тому її відчуження за оцінкою 178 363,00 грн згідно зі звітом, який втратив чинність, впливає на права боржника, оскільки від визначення вартості арештованого майна залежить сума погашення боргу. 
Позиція Верховного Суду
Відповідно до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 15 січня 2020 року № 460-ІХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» (далі - Закон № 460-ІХ) касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом (08 лютого 2020 року).
Касаційні скарги у цій справі подані у листопаді 2019 року, тому вони підлягають розгляду в порядку, що діяв до набрання чинності Законом № 460-ІХ.
Відповідно до статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. 
Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Вивчивши матеріали цивільної справи, зміст оскаржуваних судових рішень, обговоривши доводи касаційних скарг, відзиву, ВерховнийСуд дійшов висновку про залишення касаційних скарг без задоволення з таких підстав. 
Рух справи в суді касаційної інстанції
Ухвалою Верховного Суду від 15 листопада 2019 року відкрито касаційне провадження у справі за касаційними скаргами ОСОБА_1 , ДП «Сетам» та витребувано матеріали справи. Клопотання ОСОБА_1 , ДП «Сетам» про зупинення дії рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18 травня 2018 року задоволено. Зупинено дію рішення Дарницького районного суду м. Києва                                  від 18 травня 2018 року до закінчення касаційного розгляду справи.
У грудні 2019 року справа надійшла до Верховного Суду.
Ухвалою Верховного Суду від 18 червня 2021 року справу призначено до судового розгляду.
Фактичні обставини справи, встановлені судами
Суди встановили, що на виконанні у ВДВС знаходиться виконавче провадження № 15262808 з примусового виконання судового наказу  від 02 вересня 2009 року № 27/181, виданого Господарським судом м. Києва, про стягнення 1 280 092,60 грн                з ПП «Хімавтоматика» на користь ЗАТ «Турбосталь», організаційно-правову форму якого змінено на ТОВ «Турбосталь». 
30 вересня 2015 року у межах цього виконавчого провадження у системі електронних торгів арештованим майном «Сетам» проведело електронні торги                      із реалізації лота № 96481 - квартири АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить позивачу. Організатором торгів виступило ДП «Інформаційний центр».
Інформація про вказаний лот опублікована у системі електронних торгів арештованим майном «Сетам» 31 серпня 2015 року. Стартову ціну продажу квартири визначено на підставі висновку Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська експертна група» від 18 лютого 2015 року з урахування наступних уцінок, проведених державним виконавцем. Організатором торгів                                                  є ДП «Інформаційний центр».
Згідно з протоколом від 30 вересня 2015 року № 118514 переможцем торгів визначено ОСОБА_2 , який у встановлений до 15 жовтня 2015 року строк не сплатив вартість квартири.
Відповідно до протоколу від 05 листопада 2015 року № 127124 визначено нового переможця торгів ОСОБА_1 .  
На підставі цього протоколу 18 листопада 2015 року державний виконавець ВДВС склав акт про проведені електронні торги, згідно з яким квартиру на торгах придбав ОСОБА_1 
28 грудня 2015 року на підставі акта про проведені електронні торги ОСОБА_1 отримав свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, видане приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Побединською В. О., зареєстроване в реєстрі за № 497, яким посвідчено його право власності                                             на кв.  АДРЕСА_1 .
Кошти, отримані від продажу квартири, перераховані стягувачу у виконавчому провадженні № 15262808 ТОВ «Турбосталь».
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
Предметом спору у цій справі є визнання недійсними електронних торгів та скасування свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів. 
Згідно з частиною першою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Відповідно до частини першої статті 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.
Частиною першою статті 15 ЦК Українивизначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Верховний Суд зазначає, що вирішуючи спір, суд повинен встановити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси позивача, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.
Згідно з частин  першої, п`ятої статті  431 ЦПК України виконання судового рішення здійснюється на підставі виконавчого листа, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції. Виконавчі листи викладаються в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення відповідних форм процесуальних документів, передбачених Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему, і підписуються електронним цифровим підписом судді (в разі колегіального розгляду - електронними цифровими підписами всіх суддів, які входять до складу колегії). Якщо судове рішення прийнято на користь декількох позивачів або проти декількох відповідачів, або якщо виконання повинно бути проведено в різних місцях чи рішенням передбачено вчинення кількох дій, видаються декілька виконавчих листів, у яких зазначаються один боржник та один стягувач, а також визначається, в якій частині необхідно виконати судове рішення, або зазначається, що обов`язок чи право стягнення є солідарним.
Суди встановили, що на виконанні у ВДВС знаходиться виконавче провадження № 15262808 з примусового виконання судового наказу від 02 вересня 2009 року № 27/181, виданого Господарським судом м. Києва, про стягнення 1 280 092,60 грн                         з  ПП «Хімавтоматика» на користь ЗАТ «Турбосталь». 
Згідно з частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою, третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.
Умови та порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, визначаються Законом, Інструкцією про проведення виконавчих дій, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 15 грудня 1999 року № 74/5 (далі - Інструкція), а також Тимчасовим порядком.
Ураховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами                   першою-третьою та частинами п`ятою, шостою статті 203 ЦК, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина перша статті 215 ЦК України).
Для застосування наслідків недотримання вказаних вимог при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.
До предмета доказування в цій справі належить дотримання порядку проведення прилюдних торгів, а саме встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Тимчасовим порядком, а саме: правил які визначають процедуру підготовки, проведення електронних торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувану та боржнику про дату, час та місце проведення електронних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо) (розділ 3); правил, які регулюють сам порядок проведення електронних торгів (розділ 5); правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів                         (розділ 7).
Відповідно до частини першої статті 62 Закону реалізація  арештованого майна,  крім майна,  вилученого з обігу згідно із законом,  та майна,  зазначеного в частині восьмій статті  57  цього  Закону,  здійснюється  шляхом  його  продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах. 
Згідно з частиною п`ятою статті 62 Закону не реалізоване  на  прилюдних  торгах,  аукціонах  або  на комісійних  умовах  протягом  двох  місяців  майно підлягає уцінці державним виконавцем,  що проводиться в десятиденний строк  з  дня визнання прилюдних торгів чи аукціону такими, що не відбулися, або закінчення двомісячного  строку  реалізації  майна  на  комісійних умовах.  Майно  може  бути уцінене не більш як на 30 відсотків.  У разі нереалізації майна в місячний строк з дня  проведення  уцінки воно повторно уцінюється в такому самому порядку,  але не більш як на 50 відсотків початкової вартості майна. 
Відповідно до частини п`ятої статті 58 Закону звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним  протягом  шести  місяців  з  дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.
Оцінка нерухомого майна, на яке звернуто стягнення, здійснюється з метою визначення стартової ціни для здійснення подальшої реалізації арештованого нерухомого майна на електронних торгах. Ураховуючи предмет стягнення, яким є нерухоме майно, проведення оцінки здійснює незалежний суб`єкт оціночної діяльності на замовлення державного виконавця, який після складення акта опису та арешту майна, його вилучення, проведення оцінки й отримання звіту про оцінку майна передає його на реалізацію на електронних торгах у порядку і на умовах, визначених законодавством. Оцінка майна є дійсною впродовж шести місяців з моменту її проведення незалежно від строків передання та реалізації майна, на яке звернуто стягнення на електронних торгах.
У цій справі на час проведення електронних торгів строк дії оцінки майна закінчився, оскільки оцінка була проведена 18 лютого 2015 року, тому висновок був чинним до 18 серпня 2015 року, проте торги проведені 20 вересня 2015 року.
Проведення електронних торгів з реалізації майна за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який утратив чинність, є порушенням установлених законодавством правил про порядок реалізації майна на прилюдних торгах, у тому числі правил про визначення стартової ціни реалізації майна, а саме частини п`ятої статті 58 Закону, що спростовує доводи касаційної скарги ДП «СЕТАМ» про те, що суди визнали недійсними торги на підставі дій державного виконавця, які мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою недійсності прилюдних  торгів.  
З огляду на норми частини першої статті 16 ЦК України проведення електронних торгів з реалізації майна за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який утратив чинність, є підставою для визнання цих торгів недійсними за умови порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оскаржує і доведення такого порушення прав покладається на особу, яка їх оскаржує.
Відповідні правові висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі № 678/301/12, провадження № 14-624цс18, постановах Верховного Суду України від 25 листопада 2015 року провадження                       № 6-1749цс15, від 29 червня 2016 року провадження № 6-370цс16,                                 від 06 липня 2016 року провадження № 6-3174цс15, від 12 жовтня 2016 року у справі № 369/5994/14-ц, від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц, Верховного Суду від 25 квітня 2018 року провадження № 61-8527св18, від 27 лютого 2019 року, провадження № 61-11800св18, від 12 вересня 2018 року провадження                                     № 61-22798св18.
Отже, виходячи з правового аналізу зазначених норм звіт про оцінку майна є чинним, якщо від дня його підписання до дня проведення прилюдних торгів пройшло не більше шести місяців. Після збігу цього строку обов`язковою умовою призначення й проведення прилюдних торгів є отримання нового звіту про оцінку майна.
Суди встановили, що торги проводились на підставі висновку з незалежної оцінки майна від 18 лютого 2015 року, згідно з яким ринкова вартість становила                863 904,00 грн, з відповідною уцінкою державного виконавця.
Згідно з матеріалами справи належна підприємству квартира продана       ОСОБА_1 за 178 363,00 грн.
На момент проведення електронних торгів, у тому числі повторних торгів, для визначення вартості об`єкта оцінки звіт про оцінку майна повинен бути дійсним. Суди встановили, що на час електронних торгів строк дії оцінки майна закінчився. Повторна оцінка майна не проводилася.
З урахуванням встановлених обствин справи, суди дійшли обгрунтованого висновку, що закінчення строку дії оцінки майна призвело до порушення прав                                        ПП  «Хімавтоматика».
Верховний Суд погоджується з таким висновком, враховуючи суму боргу, яка підлягала стягненню  з ПП «Хімавтоматика» (боржник) на користь ЗАТ «Турбосталь»                  (стягувач)  - 1 280 092,60 грн, ринкову вартість квартири, яка становила         863 904,00 грн, та суму, за яку продана квартира - 178 363,00 грн.
Крім того, суди встановили, що протокол № 127124 проведення електронних торгів складений не організатором, а іншою особою ДП «Сетам» Міністерства юстиції України, яке не проводило торги та не мало повноважень на складання нового протоколу з визначенням переможця, судове рішення, яке виконувалось, по суті виконане в повному обсязі, то проведення таких торгів суперечить статті 66 Закону.
Відповідно до пункту 4 розділу ІX Тимчасового порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів та копій документів, що підтверджують розрахунок за придбане майно, державний виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги або акт про реалізацію предмета іпотеки і затверджує його у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований.
В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація: ким, коли і де проводилися електронні торги; коротка характеристика реалізованого майна; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує його особу, місце проживання; сума, внесена переможцем електронних торгів за придбане майно; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - боржника, його місце проживання; дані про правовстановлювальні документи, що підтверджують право власності боржника на майно (пункт 5 Розділу ІX Тимчасового порядку реалізації арештованого майна).
Вказані положення законодавства свідчать про те, що набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем, відповідно, є переможець електронних торгів.
Отже, сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів, а також покупець - переможець електронних торгів.
У справах про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, як відповідачі мають залучатись усі сторони такого правочину: державна виконавча служба, організатор торгів та переможець; обов`язкової участі стягувача як співвідповідача чинне законодавство не вимагає.
Відповідний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17.
Дарницький ВДВС, який залучений до участі у справі як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, протягом розгляду справи (який триває понад 3 роки) розпоряджався своїми правами, надавав судам першої, апеляційної та касаційної інстанцій пояснення, наводив доводи та міркування, які виникали під часу судового розгляду справи.
Крім того, на підставі частини першої статті 216 ЦК Україниу разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом боржника, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору.
Безпосереднім продавцем арештованого майна у справі виступив організатор торгів, а тому проведення реституції за недійсним правочином не зумовить покладення на Дарницький ВДВС обов`язку повернення одержаного на виконання договору. 
Отже, доводи касаційних скарг у цій частині є безпідставними. 
Суд апеляційної інстанції, погодившись з висновком суду першої інстанції, зазначив, що організатором торгів, які відбулися 30 вересня 2015 року було                                               ДП «Інформаційний центр». За протоколом № 118514 переможцем став ОСОБА_2 , який запропонував найвищу цінову пропозицію.
Відповідно до пункту 3 розділу VII Тимчасового порядку у разі якщо переможцем не внесено усієї належної грошової суми у строки, передбачені пунктом 1 розділу IX цього Порядку, переможцем електронних торгів визнається учасник, який запропонував ціну, на крок нижчу від ціни, запропонованої переможцем, що не сплатив належної грошової суми за придбане майно.
У цьому разі організатор вносить відповідні відомості до системи й засобами системи формує новий протокол електронних торгів, який повинен містити, крім інформації, зазначеної в пункті 1 цього розділу, також інформацію про невнесення попередньо визначеним переможцем електронних торгів належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 pозділу IX цього Порядку, та про визнання наступного учасника цих електронних торгів новим переможцем електронних торгів.
Цей протокол розміщується системою на веб-сайті та в особистому кабінеті наступного учасника цих електронних торгів, визначеного новим переможцем електронних торгів, та надсилається Організатором до органу державної виконавчої служби, державним виконавцем якого майно передано на реалізацію.
Останнім строком сплати ОСОБА_2 коштів було 15 жовтня 2015 року. Проте                     у зазначений строк оплати не поступило, у зв`язку з чим був визначений новий переможець - ОСОБА_1 за протоколом № 127124 проведення електронних торгів, який сформований 05 листопада 2015 року.
Проте, це протокол був складений не організатором, а іншою особою ДП «Сетам» Міністерства юстиції України, яке не проводило торги, а відповідно і не мало повноважень на складення нового протоколу з визначенням переможця.
Верховний Суд з урахуванням доводів касаційної скарги зазначає, що дійсно суди дійшли помилкового висновку, що ДП «Сетам» не мав повноважень на складання протокола від 05 листопада 2015 року з огляду на таке. 
Наказом Міністерства юстиції України від 02 жовтня 2015 року № 1885/5                              «Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів», затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 16 квітня 2014 року                 № 656/5, уповноважено ДП «Сетам» на здійснення заходів із супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у ній, організацію та проведення електронних торгів, виконання інших функцій, передбачених Тимчасовим порядком. 
Вказано, що арештоване майно, передане на реалізацію відповідно до вимог  Порядку, до набрання чинності цим наказом, продовжує реалізовуватись                            ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України до 23 жовтня 2015 року включно. ДП «Інформаційний центр» зобов`язано до 25 жовтня 2015 року передати права адміністрування системи електронних торгів ДП «Сетам».
Отже, ДП «Сетам» мало повноваження на складання протокола від 05 листопада 2015 року, висновок судів в цій частині є помилковим, проте це не вплинуло на розгляд справи з огляду на інші встановлені судами порушення проведення торгів.
Також суди встановили, що до відкриття виконавчого провадження в рахунок існуючого боргу ПП «Хімавтоматика» здійснило поставку товару (силікатна цегла) на користь кредитора ЗАТ «Турбосталь» в порядку переведення боргу ТОВ «Укравтогазінжинірінг» на суму 1 220 047,00 грн.
Згідно з протоколом узгодження питання погашення заборгованості від 13 лютого 2008 року між ПП «Хімавтоматика», ТОВ «Укравтогазінжинірінг» та ЗАТ «Турбосталь» була домовленість, що після відвантаження товару на суму 1 220 047,00 грн                        ТОВ «Укравтогазінжинірінг» та сповіщення про це ЗАТ «Турбосталь» договір переуступки боргу набуває чинності, тобто заборгованість є погашеною перед                   ЗАТ «Турбосталь».
29 серпня 2008 року відвантажено товар ТОВ «Укравтогазінжинірінг» на суму                            2 651 068,91 грн, тобто 29 серпня 2008 року заборгованість перед ЗАТ «Турбосталь» погашена в повному обсязі.
Відповідно до пункту 8 частини першої статті 49 Закону виконавче провадження підлягає закінченню у разі фактичного виконання в повному обсязі рішення згідно з виконавчим документом.
Згідно з частиною першою статті 66 Закону  у разі відсутності у боржника - юридичної особи коштів у обсязі, достатньому для покриття заборгованості,  стягнення звертається на інше майно, належне  такому боржникові або закріплене  за ним, у тому числі на майно,  що обліковується на окремому балансі філії,  представництва та  іншого  відокремленого підрозділу  боржника  - юридичної особи (крім майна,  вилученого з обороту або  обмежуваного  в  обороті)  незалежно  від  того,  хто фактично використовує це майно. Тобто, звернення стягнення на майно відбувається лише при не покритті заборгованості іншим чином, тобто при її наявності.
Оскільки судове рішення, яке виконувалось по суті було виконане в повному обсязі, то проведення таких торгів є таким, що суперечить статті 66 Закону.
Задовольнивши позов, суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що на день проведення електронних торгів відсутні були правові підстави для реалізації квартири, оскільки судове рішення, яке виконувалось, по суті виконане в повному обсязі, тому проведення таких торгів суперечить статті 66 Закону. Проведення прилюдних торгів із реалізації майна за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який був чинним до 18 серпня 2015 року,та відповідно на час проведення 20 вересня 2015 року електронних торгів утратив чинність, є порушенням установленого законодавством порядку такої реалізації.Протокол від 05 листопада 2015 року № 127124 з визначення нового переможця торгів складений не організатором торгів- ДП «Інформаційний центр», а ДП «Сетам», що свідчить про порушення процедури оформлення результатів торгів. 
Доводи касаційних скарг зводяться до власного тлумачення норм права, необхідності переоцінки доказів у справі, проте встановлення обставин справи і перевірка їх доказами не належить до компетенції суду касаційної інстанції.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
Верховний Суд перевірив доводи касаційних скарг та відзиву на предмет законності судових рішень виключно в межах, які безпосередньо стосуються правильності застосування судами норм матеріального і додержання норм процесуального права,   не встановив підстав для скасування судових рішень, а встановлення обставин знаходиться поза межами повноважень суду касаційної інстанції.
Висновки Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги
Відповідно до частини першої статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Перевіривши правильність застосування судами норм матеріального і процесуального права, Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційних скарг без задоволення, а оскаржуваних судових рішень без змін.
Згідно з частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Оскільки оскаржувані судові рішення підлягають залишенню без змін, то розподіл судових витрат Верховний Суд не здійснює.
Відповідно до частини третьої статті 436 ЦПК України суд касаційної інстанції у постанові за результатами перегляду оскаржуваного судового рішення вирішує питання про поновлення його виконання (дії).
Враховуючи те, що ухвалою Верховного Суду від 15 листопада 2019 року зупинено дію рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18 травня 2018 року до закінчення касаційного розгляду справи, то дія судового рішення на підставі частини третьої статті 436 ЦПК України підлягає поновленню.
Керуючись статтями 400, 410, 416, 419, 436 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Касаційні скарги ОСОБА_1 , подану через адвоката Гринчука Олександра Юрійовича, Державного підприємства «Сетам» залишити без задоволення. 
Рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18 травня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 01 жовтня 2019 року залишити без змін. 
Поновити дію рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18 травня                      2018 року.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Головуючий                                                                                   О. В. Ступак
 
Судді:                                                                                               І. Ю. Гулейков
                                                                                                          А. С. Олійник 
                                                                                                          С. О. Погрібний
                                                                                                          В. В. Яремко