П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №  560/7019/21 
Головуючий у 1-й інстанції:   Салюк П.І.  
Суддя-доповідач:  Боровицький О. А. 
14 вересня 2021 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Боровицького О. А. 
суддів:  Матохнюка Д.Б.  Шидловського В.Б. 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 17 червня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 05.06.2014 року № ХМ062141560025 та декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 29.10.2014 року № ХМ142143020195, 
В С Т А Н О В И В :
Позивач звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області, в якому просив:
- визнати протиправною та скасувати реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт № ХМ062141560025 від 05 червня 2014 року на об`єкті "Реконструкція житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 ";
- визнати протиправною та скасувати реєстрацію декларації про готовність об`єкта до експлуатації № ХМ 142143020195 від 29 жовтня 2014 року на об`єкті "Реконструкція житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 ".
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що неправомірно здійснивши реконструкцію житлового будинку АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 порушив законний інтерес позивача, створивши останньому перешкоди у можливості оформлення права власності на суміжний об`єкт будівництва, розташований по АДРЕСА_2 .
Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 17 червня 2021 року відмовлено у відкритті провадження.
Не погоджуючись з даною ухвалою  суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким справу направити для продовження розгляду.
Враховуючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), суд апеляційної інстанції в порядку п.3 ч.1 ст.311 КАС України розглядає справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.
Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Відмовляючи у відкритті суд першої інстанції виходив з того, що спірні правовідносини виникли між учасниками справи (здебільшого між позивачем та третьою особою: ОСОБА_2 ) у зв`язку з вирішенням питання реєстрації позивачем права власності на нерухоме майно, (житловий будинок) за адресою АДРЕСА_2 , а отже, існує спір про право, що виключає можливість розгляду цієї справи за правилами адміністративного судочинства. Такий спір має вирішуватися судами за правилами Цивільного процесуального кодексу України. Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції виходячи з наступного.
Статтею 6 Конституції України передбачено, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів.
Частиною 1 ст.2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Поряд з цим, положеннями ч.1 ст.3 КАС України передбачено, що порядок здійснення адміністративного судочинства встановлюється Конституцією України, цим Кодексом та міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Відповідно до ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: 1) спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.
За правилами пункту 1 частини першої статті 170 КАС України, суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.
Як видно зі змісту позовної заяви, позивачем заявлено вимоги до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 05.06.2014 року № ХМ062141560025 та декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 29.10.2014 року № ХМ142143020195
Так, згідно з приписами п.1 ч.1 ст.4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.
За приписами п.2 цієї ж частини публічно-правовий спір це спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.
Пунктом 7 вказаної норми визначено, що суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.
При цьому, колегія суддів звертає увагу, що в порядку адміністративного судочинства можуть бути оскаржені акти, дії або бездіяльність посадових і службових осіб, що належать до сфери управлінської діяльності.
Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність», для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.
Положеннями ч. 5 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що органи державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт.
За змістом ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
В процесі такого контролю відповідні органи наділені повноваженнями, зокрема, реєструвати або повертати на доопрацювання декларацію про початок будівельних робіт (стаття 36 Закону, в редакції, чинній станом на початок будівництва), реєструвати або повертати декларацію про готовність об`єкта до експлуатації (стаття 39 Закону).
Згідно з пунктом 1 Положення про державну архітектурно-будівельну інспекцію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року № 294 (далі - Положення), ДАБІ є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
Відповідно до пункту 3 цього Положення основними завданнями ДАБІ є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема, здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил; виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві, ліцензування у визначених законодавством випадках.
Відповідно до частин 1, 4 та 6 статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів.
Згідно з частиною 2 статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.
Пунктом 3 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт передбачено, що надання (отримання, реєстрація), повернення (відмова у видачі) чи анулювання (скасування реєстрації) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
А тому, як встановлено судом апеляційної інстанції, що предметом спору у даній справі є визнання протиправними та скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 05 червня 2014 року № ХМ062141560025 та декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 29 жовтня 2014 року № ХМ 142143020195, колегія суддів апеляційної інстанції приходить до висновку, що дана справа підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, оскільки предметом оскарження в даній справі є дії суб`єкта владних повноважень щодо реєстрації дозвільних документів на будівництво, які містять недостовірну інформацію.
Відтак висновки суду про наявність спору про право повністю спростовуються суб`єктивним складом учасників та предметом адміністративного позову.
Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що спір у цій частині позовних вимог є публічно-правовим, а відтак його належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.
Відповідно до статті 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, зокрема, є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали дійшов передчасного висновку про відмову у відкритті провадження у справі, а тому, ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду. 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 17 червня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 05.06.2014 року № ХМ062141560025 та декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 29.10.2014 року № ХМ142143020195 скасувати.
Справу направити до  Хмельницького окружного адміністративного суду  для продовження розгляду.
Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий	 	 	Боровицький О. А.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Матохнюк Д.Б.    Шидловський В.Б.