У Х В А Л А        
24 вересня 2021 року
м. Київ
справа № 359/1563/20
провадження № 61-12806ск21
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротуна В. М. розглянув касаційну скаргу  ОСОБА_1 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 17 листопада 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 травня 2021 року в справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Фірма «Варіація», треті особи: товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія МСТ», ОСОБА_2 , про стягнення боргу за договором на будівництво приміщення котельні,
ВСТАНОВИВ:
29 липня 2021 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 17 листопада 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 травня 2021 року з пропуском строку на касаційне оскарження.
Ухвалою Верховного Суду від 30 серпня 2021 року вказану касаційну скаргу залишено без руху та надано строк на усунення недоліків, а саме: надання належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень та запропоновано заявнику повторно звернутись із заявоюпро звільнення від сплати судового збору та надати докази на підтвердження розміру річного доходу за попередній календарний рік або сплатити судовий збір у розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір».
У вересні 2021 року на адресу Верховного Суду надійшли матеріали на усунення недоліків касаційної скарги, а саме: копія довідки Бориспільського міськрайонного суду Київської області, відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків та копія довідки Пенсійного фонду України про доходи ОСОБА_1 .
До касаційної скарги додано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень з посиланням на те, що постанову Київського апеляційного суду 
від 13 травня 2021 року отримано ним лише 06 липня 2021 року, на підтвердження викладених обставин до касаційної скарги додано копію довідки Бориспільського міськрайонного суду Київської області. 
Згідно з частинами першою, другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Враховуючи те, що наведені підстави пропущення строку на касаційне оскарження є поважними, процесуальний строк підлягає поновленню.
Окрім того, до касаційної скарги заявником додано клопотанняпро звільнення від сплати судового збору, з посиланням на те, що судовий збір перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу.
На підтвердження викладених у клопотанні обставин заявником надано відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків з яких вбачається, що інформація про отримані  ОСОБА_1 доходи з 1 кварталу 2020 року по 2 квартал 2021 року відсутня, копія довідки Пенсійного фонду України про доходи ОСОБА_1 , яка свідчить про те, що сума пенсії заявника за період з 01 січня 2020 року по 31 грудня 2020 року становить 33 322,32 грн.
Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Спеціальним законом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України «Про судовий збір».
Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може своєю ухвалою за його клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.
Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Європейський суд з прав людини виходить з того, що судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника, може бути ним сплачений. Адже невиправдано великий його розмір, який не враховує фінансове положення заявника, а розраховується на основі певного відсотка від суми, що є предметом розгляду справи, може бути розцінений як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя. Зокрема, така позиція була викладена у справі «Георгел і Георгета Стоїческу проти Румунії» (рішення від 26 липня 2011 року).
Крім того Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.
У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.
При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та

 стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.
Враховуючи, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, і приймаючи до уваги те, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, а предметом позову є стягнення боргу, сплата судового збору становитиме значну частину доходів заявника, суд касаційної інстанції вважає за можливе зменшити розмір судового збору за подання касаційної скарги у цій справі, визначивши його у розмірі 1 666, 12 грн (33 322,32 грн ? 5 %) , що становить 5 % від розміру річного доходу заявника.
Отже, заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 1 666, 12 грн.
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/ Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.
Відповідно до частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
Враховуючи викладене вище, зазначений в ухвалі Верховного Суду від 30 серпня 
2021 року строк для усунення недоліків слід продовжити та повідомити про це заявника.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,
У Х В А Л И В:
Поновити  ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 17 листопада 2020 року та постанови Київського апеляційного суду від 13 травня 2021 року.
У задоволенні клопотання  ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.
Продовжити  ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги до 25 жовтня 2021 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали. 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга  вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                                             В. М. Коротун