Постанова
Іменем України
 
15 вересня 2021 року
місто Київ
 
справа № 209/2599/18
провадження № 61-16278св20
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Ступак О. В.,
суддів: Гулейкова І. Ю., Погрібного С. О. (суддя-доповідач), Усика Г. І., Яремка В. В.,
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідачі: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку 
«Моноліт-2016», Відділ державної реєстрації Кам`янської міської ради,
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 10 липня 2020 року у складі судді Лобарчук О. О. та постанову Дніпровського апеляційного суду від 05 жовтня 2020 року у складі колегії суддів: Макарова М. О., Деркач Н. М., Куценко Т. Р.,
ВСТАНОВИВ:
І. ІСТОРІЯ СПРАВИ
Стислий виклад позиції позивача
ОСОБА_1 у серпні 2018 року звернувся до суду з позовом, у подальшому уточненим, про визнання проведення позачергових загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Моноліт-2016» 
(далі - ОСББ «Моноліт-2016», ОСББ) від 11 серпня 2018 року таким, що не відповідає вимогам статуту та порушує права співвласників; визнання протоколу від 11 серпня 2018 року № 3 загальних зборів ОСББ «Моноліт-2016» недійсним; зобов`язання державного реєстратора Відділу державної реєстрації Кам`янської міської ради внести зміни до Єдиного державного реєстру юридичних та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, які внесено на підставі недійсного рішення за заявою ОСОБА_2 ; зокрема, скасування запису від 16 серпня 2018 року № 12231070003006097 про зміну додаткової інформації, зміну керівника юридичної особи, скасування запису внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах від 17 серпня 2018 року № 12231070004006097, про зміну керівника юридичної особи, зміну складу.
Позивач обґрунтовував свої вимоги тим, що 17 лютого 2016 року зареєстровано ОСББ «Моноліт-2016», місце знаходження юридичної особи: м. Кам`янське, Дніпровський район, просп. Наддніпрянський, будинки 21, 22, 23. Позивач мешкає на АДРЕСА_1 , є власником квартири № 26 і членом ОСББ «Моноліт-2016». Зазначив, що з метою рейдерського захоплення ОСББ неодноразово зривалися загальні збори власників житла, дискредитувалися правління та особи, які виконували роботи з благоустрою їхньої спільної власності, шляхом наклепу. Внаслідок цілеспрямованої кампанії та злочинних дій групи осіб під загрозою стала належна діяльність ОСББ «Моноліт-2016». На звернення до правоохоронних органів щодо попередження злочину належного реагування не відбулося і на його адресу та адресу членів правління і членів їх родин надійшли погрози. 
Такі дії рейдерів: погрози, тиск, наклеп на членів правління, призвели до того, що в черговий раз скликано загальні збори співвласників. 11 серпня 2018 року відбулися загальні збори, проте позивач вважає, що їх було проведено не для вирішення нагальних питань, а з метою захоплення влади, з явним порушенням законодавства України та прав співвласників. Такі збори є такими, що не відбулися, втім у порушення законодавства та прав більшості співвласників з числа прибулих осіб головою зборів вибрана ОСОБА_3 , а вела збори, не маючи на це будь-яких повноважень, ОСОБА_2 . 
Що стосується прийняття рішення, то голосування проводилося з порушенням: один співвласник голосував за сотні інших співвласників, не маючи на це жодних повноважень. На початку зборів позивачу видано ніким не підписаний мандат співвласника до протоколу № 3 «Загальні збори об`єднання співвласників багатоквартирних будинків «Моноліт-2016». Протокол свідчить про явний рейдерський підхід до проведення зборів. Незважаючи на той факт, що у пункті 7 цього мандату він зазначений як голова правління, який повинен надати пояснення, йому так і не дали можливості надати будь-які пояснення, а всіляко заважали його праву на висловлювання. Як співвласник ОСББ «Моноліт-2016» він має право на отримання рішення загальних зборів, проте таке йому не надають.
Стислий виклад заперечень інших учасників справи
Відповідач позов не визнав, вважав його необґрунтованим та таким, у задоволенні якого потрібно відмовити.
Стислий виклад змісту рішень судів першої та апеляційної інстанцій
Рішенням Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 10 липня 2020 року, залишеним без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 05 жовтня 2020 року, у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, зазначив, що усі співвласники ОСББ «Моноліт-2016» письмово під розписку були повідомлені про проведення загальних зборів 11 серпня 2018 року. Тим співвласникам, яким особисто не вручили запрошення на загальні збори, відправлено запрошення рекомендованими листами, як це передбачено пунктом 5 частини III статуту ОСББ, що не суперечить вимогам Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», яким визначено, що повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного.
Позивач зазначав про те, що порядок скликання позачергових зборів ОСББ не відповідає вимогам статуту ОСББ та те, що був відсутній кворум для голосування на загальних зборах ОСББ «Моноліт-2016».
Проте доказів, які б свідчили про недостатню кількість співвласників, до суду не надано, що унеможливлює встановлення факту порушення частини 14 статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирних будинків». Його посилання ґрунтується лише на припущеннях, згідно із оскаржуваним протокольним рішенням, копія якого міститься в матеріалах справи, це рішення прийнято більшістю голосів. На зборах членів ОСББ були присутні 381 особа із 750 осіб (51 % присутніх осіб), що відповідає 18 468, 37 кв. м та становить 71 % загальної площі (загальна площа 26 002, 1 кв. м). Доказів того, що на зборах не було жодного співвласника, суду не надано, в оскаржуваному протоколі зазначено дату, прізвище, ініціали та його підпис за результатом голосування. Крім того, у матеріалах цивільної справи наявні повідомлення про вимогу призначення дати зборів, повідомлення про проведення позачергових загальних зборів ОСББ «Моноліт-2016», оголошення про проведення позачергових загальних зборів ОСББ «Моноліт-2016» за адресою: АДРЕСА_1 , 22, 23.
Отже, суди зробили висновки про безпідставність та надуманість вимог позивача. Також суди не взяли до уваги посилання позивача ОСОБА_1 на те, що його змусили під фізичним впливом написати заяву про звільнення, а також на неправомірність його звільнення, оскільки в судовому засіданні позивач підтвердив, що ним була написана заява про звільнення. На підтвердження факту здійснення на нього фізичного впливу з боку ОСОБА_4 позивачем не надано відповідних доказів, а надано лише копію звернення до органів поліції. Висновку про те, що цей факт встановлений, до суду не надано.
ІІ. АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Короткий зміст вимог касаційної скарги
ОСОБА_1 02 листопада 2020 року із застосуванням засобів поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 10 липня 2020 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 05 жовтня 2020 року, ухвалити нове рішення про задоволення позову.
Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу
Заявник як підстави касаційного оскарження наведених судових рішень визначив, що: оскаржувані судові рішення ухвалені з порушенням норм процесуального та неправильним застосуванням норм матеріального права. Заявник стверджує, що у задоволенні позову відмовлено на підставі неналежних доказів, зокрема, стороною відповідача надано підроблені документи, здійснено допит свідків та подано докази, які не мають стосунку до обставин справи. Крім того, судами не застосовано правові висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 750/2262/18-ц (провадження № 61-46474св18) щодо належності письмових доказів у справах за позовами до об`єднань співвласників багатоквартирного будинку.
Узагальнений виклад позиції інших учасників справи
ОСББ «Моноліт-2016» із застосуванням засобів поштового зв`язку звернулося до Верховного Суду із відзивом, у якому просило касаційну скаргу задовольнити.
ІІІ. ВІДОМОСТІ ПРО РУХ СПРАВИ У СУДІ КАСАЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ ТА МЕЖІ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ СУДОМ
Ухвалою Верховного Суду від 24 грудня 2020 року відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 , ухвалою від 17 серпня 2021 року справу призначено до судового розгляду.
З метою визначення меж розгляду справи Верховним Судом застосовані правила статті 400 ЦПК України, відповідно до яких, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які передбачені 
пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 411, частиною другою статті 414 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.
Критерії оцінки правомірності оскаржуваного судових рішень визначені у статті 263 ЦПК України, відповідно до яких судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
ІV. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Верховний Суд перевірив правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, за наслідками чого зробив такі висновки.
Обставини, встановлені в рішеннях судів першої та апеляційної інстанцій
Суди першої та апеляційної інстанцій встановили, що ОСОБА_1 мешкає за адресою: АДРЕСА_3 .
17 лютого 2016 року зареєстровано ОСББ «Моноліт-2016».
14 липня 2018 року проведено засідання правління ОСББ «Моноліт-2016», на якому були присутні чотири із семи членів правління. Головою засідання правління обрано голову правління ОСОБА_1 . На засіданні правління під головуванням ОСОБА_1 члени правління, ознайомившись зі зверненням співвласників про скликання позачергових загальних зборів, вирішили скликати позачергові загальні збори, затвердили перелік питань, які потрібно розглянути на загальних зборах, та затвердили дату проведення загальних зборів - 11 серпня 2018 року і порядок денний. За кожним розглянутим питанням проводилося голосування членів правління. У голосуванні брав участь і ОСОБА_1 . З усіх питань ОСОБА_1 проголосував - «за» і власноручно після кожного прийнятого рішення поставив свій підпис, як й інші члени правління.
17 липня 2018 року ОСОБА_1 написав заяву про звільнення його з посади голови правління ОСББ «Моноліт-2016» за станом здоров`я.
На засіданні правління 17 липня 2018 року прийнято рішення про звільнення ОСОБА_5 з посади голови правління ОСББ та передання повноважень голови правління об`єднання заступнику голови правління ОСОБА_6 до проведення загальних зборів та обрання нового складу правління на загальних зборах 11 серпня 2018 року.
Протокол засідання правління підписаний особисто ОСОБА_1 . Наказ правління від 17 липня 2018 року «Про звільнення ОСОБА_1 за власним бажанням», а також протокол засідання правління ОСББ «Моноліт-2016» від 17 липня 2018 року зареєстрував ОСОБА_1 власноручно у книзі звернень громадян. Протокол (чернетку) засідання правління 
ОСББ «Моноліт-2016» вів особисто ОСОБА_1 
17 липня 2018 року виконуючий обов`язки голови правління 
ОСББ «Моноліт-2016» ОСОБА_6 у трудову книжку ОСОБА_1 внесла запис про його звільнення.
За актом приймання-передачі ОСОБА_6 прийняла від ОСОБА_1 печатку ОСББ «Моноліт-2016», частину документів об`єднання та частину оргтехніки.
Відповідно до листа від 24 липня 2018 року № 4-18/340 адміністрація Дніпровського району м. Кам`янське дала згоду на виділення приміщення для проведення позачергових загальних зборів ОСББ єдиного житлового комплексу «Моноліт-2016» (проспект Наддніпрянський, будинки № 21, 22, 23) 11 серпня 2018 року з 14:00 год. до 17:00 год. у каб. 202 «Зала засідань».
Про проведення загальних зборів всі співвласники ОСББ «Моноліт-2016» були повідомлені письмово під розписку 11 серпня 2018 року. Тим співвласникам, яким особисто не вручили запрошення на загальні збори, відправлено запрошення рекомендованими листами.
Додатково члени правління і ініціативна група містили оголошення в загальнодоступних місцях ОСББ «Моноліт-2016» про проведення 11 серпня 2018 року зборів.
Протоколом від 06 серпня 2018 року на засіданні правління 
ОСББ «Моноліт-2016» затверджений загальний список членів 
ОСББ «Моноліт-2016» на позачергові загальні збори 11 серпня 2018 року, про що ОСОБА_1 як член правління особисто вніс запис у книгу звернень громадян.
11 серпня 2018 року ОСОБА_6 написала заяву про звільнення її з посади голови правління ОСББ «Моноліт-2016» за власним бажанням.
Згідно з витягом із протоколу від 11 серпня 2018 року № 11/08 відбулося засідання правління ОСББ «Моноліт-2016», на якому ухвалено рішення про звільнення ОСОБА_6 з посади голови правління ОСББ «Моноліт-2016» на підставі особистої заяви; обрано головою правління ОСББ «Моноліт» ОСОБА_2 та уповноважено її внести зміни до відповідного державного реєстру, повідомити орган податкової інспекції. Заступником голови правління ОСББ обрано ОСОБА_3; уповноважено ОСОБА_2 здійснити заходи щодо державної реєстрації змін до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб.
Відповідно до протоколу № 3 позачергових загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку ОСББ «Моноліт-2016», що відбулися 11 серпня 2018 року обрано головою зборів ОСОБА_3 , секретарем зборів ОСОБА_6 , лічильником комісії ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ОСОБА_9 , надано повноваження щодо підписання протоколу загальних зборів ОСОБА_3 , ОСОБА_6 .
На зборах були присутні 381 особа із 750 осіб (51 % присутніх осіб), що відповідає 18 468, 37 кв. м та складає 71 % загальної площі будинку (загальна площа 26 002, 1 кв. м). Після проведення загальних зборів рахунковою комісією у складі ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 проведено підрахунок голосів, складений протокол і разом з мандатами, реєстром присутніх наданий виконуючій обов`язки голови правління ОСОБА_6
Відповідно до листа від 24 жовтня 2018 року № 120 начальником відділу державної реєстрації міської ради державним реєстратором Петрусь Л. С. повідомлено, що відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (зміна керівника), проведено 17 серпня 2018 року на підставі поданих документів, зокрема, протоколу засідання правління ОСББ «Моноліт-2016» від 11 серпня 2018 року № 11/08, яким обрано голову правління; протоколу загальних зборів співвласників ОСББ «Моноліт-2016» від 11 серпня 2018 року №11/08, яким обрано та підтверджено повноваження правління.
Начальником відділу державної реєстрації Кам`янської міської ради державним реєстратором Петрусь Л. С. на заяву ОСОБА_1 від 16 серпня 2018 року про відмову в реєстрації протоколу зборів ОСББ «Моноліт-2016» надано відповідь, у якій повідомлено, що державним реєстратором відділу державної реєстрації Кам`янської міської ради внесено попередження в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про заборону ОСОБА_2 вчиняти дії щодо державної реєстрації протоколу загальних зборів ОСББ «Моноліт-2016» від 11 серпня 2018 року, проте зазначений ним протокол був поданий раніше та на його підставі проведені відповідні реєстраційні дії.
Постановою про закриття кримінального провадження від 20 жовтня 2018 року за фактом крадіжки документів, що належать ОСББ «Моноліт-2016», та зняття коштів із розрахункового рахунку ОСББ «Моноліт-2016» кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №12018040790001175 від 21 серпня 2018 року, закрито у зв`язку з відсутністю події та складу злочину.
Наказом Міністерства юстиції України від 28 листопада 2018 року № 4310/7 відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_1 від 10 жовтня 2018 року щодо ОСББ «Моноліт-2016» у зв`язку з відсутністю обставин, якими скаржник обґрунтовує свої вимоги.
Оцінка аргументів касаційної скарги 
Перевіряючи законність та обґрунтованість постановлених у справі рішень в частині вирішення позовних вимог Верховний Суд зробив такі висновки.
За вимогами частини першої статті 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суди спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.
Відповідно до статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ здійснюється в порядку іншого судочинства. У порядку цивільного судочинства можуть розглядатися будь-які справи, у яких хоча б одна зі сторін є фізична особа, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства.
Отже, в порядку цивільного судочинства розглядаються справи, що виникають із приватно-правових відносин.
Статтею 124 Конституції України передбачено, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. Це означає, що право особи на звернення до суду не може бути обмеженим. Тобто, юрисдикція виникає там, де є спір про право. Предметом юрисдикції є суспільні відносини, які виникають у зв`язку з вирішенням спору. Поняття юрисдикції безпосередньо пов`язано з процесуальним законодавством.
Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є предмет спору, характер спірних матеріальних правовідносин і їх суб`єктний склад. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.
Предметна юрисдикція - це розмежування компетенції судів, які розглядають справи за правилами цивільного, кримінального, господарського й адміністративного судочинства. Кожен суд має право розглядати і вирішувати тільки ті справи (спори), які віднесені до його відання, тобто діяти в межах установленої законом компетенції.
Цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, ЦПК України, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (частини перша та третя статті 3 ЦПК України).
Частиною першою статті 19 ЦПК України передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових, відносин та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.
Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а, по-друге, спеціальний суб`єктний склад цього спору, у якому однією зі сторін є, як правило, фізична особа. Отже, у порядку цивільного судочинства за загальним правилом можна розглядати будь-які справи, у яких хоча б одна зі сторін зазвичай є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства.
Відповідно до частини другої статті 4 Господарського процесуального кодексу України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.
При вирішенні питання про те, чи є правовідносини господарськими, а спір - господарським, необхідно виходити з визначень, наведених у статті 2 та частині першій статті 3 Господарського кодексу України, відповідно до яких як господарську діяльність розуміють діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямовану на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність. Учасниками відносин у сфері господарювання є суб`єкти господарювання, споживачі, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, наділені господарською компетенцією, а також громадяни, громадські та інші організації, які виступають засновниками суб`єктів господарювання чи здійснюють щодо них організаційно-господарські повноваження на основі відносин власності.
Господарський спір підвідомчий господарському суду, зокрема, за таких умов: участь у спорі суб`єкта господарювання; наявність між сторонами, по-перше, господарських відносин, врегульованих ЦК України, ГК України, іншими актами господарського і цивільного законодавства, і, по-друге, спору про право, що виникає з відповідних відносин; наявність у законі норми, що прямо передбачала б вирішення спору господарським судом; відсутність у законі норми, що прямо передбачала б вирішення такого спору судом іншої юрисдикції.
У статті 20 ГПК України визначено коло справ, які підлягають розгляду в господарському суді, зокрема й справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, у тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.
Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників житлових та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».
Відповідно до частини другої статті 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - ОСББ, об`єднання) - це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.
Частиною другою статті 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» встановлено, що об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України.
Згідно з частиною першою статті 85 ЦК України непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками.
Отже, зазначений Закон визначає ОСББ як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.
Ураховуючи те, що позивач є власником квартири у багатоквартирному будинку, а спір стосується захисту його прав як співвласника майна багатоквартирного будинку, порушених, на його думку, діяльністю юридичної особи, тому цей спір є найбільш наближеним до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи, відтак повинен розглядатися за правилами господарського судочинства.
Наведений та подібні до нього правові висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 вересня 2018 року у справі № 813/6286/15 (провадження № 14-576апп18), від 06 лютого 2019 року у справі № 462/2646/17 (провадження № 12-1272апп18), від 02 жовтня 2019 року у справі № 501/1571/16-ц (провадження № 14-472цс19). Підстав відступити від зазначених правових висновків Верховний Суд не встановив.
Враховуючи зазначене, позов про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів та запису про проведення державної реєстрації змін, зобов`язання вчинити дії не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а повинен розглядатися в порядку господарського судочинства.
Наведеного суди першої та апеляційної інстанцій не врахували та зробили помилковий висновок про розгляд позову ОСОБА_1 по суті його вимог.
Згідно з пунктом 5 частини першої статті 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має, зокрема, право скасувати судові рішення суду першої та апеляційної інстанцій у відповідній частині і закрити провадження у справі.
Відповідно до частини першої статті 414 ЦПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в касаційному порядку повністю або частково із закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255 та 257 цього Кодексу.
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.
Відповідно до частини другої статті 414 ЦПК України порушення правил юрисдикції загальних судів, визначених статтями 19-22 цього Кодексу, є обов`язковою підставою для скасування рішення незалежно від доводів касаційної скарги.
Щодо наслідків закриття провадження у справі на підставі пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України
Відповідно до частин третьої та четвертої статті 258 ЦПК України розгляд справи по суті судом першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду. Перегляд судових рішень в апеляційному та касаційному порядку закінчується прийняттям постанови.
Отже, закінчивши касаційний розгляд і закриваючи провадження у справі на підставі пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України, суд касаційної інстанції має роз`яснити позивачеві про наявність у нього права протягом десяти днів з дня отримання ним відповідної постанови звернутися до суду із заявою про направлення справи за встановленою юрисдикцією, крім випадків об`єднання в одне провадження кількох вимог, які підлягають розгляду в порядку різного судочинства.
З огляду на те, що Верховний Суд дійшов висновку на підставі пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України закрити провадження у справі, суд відповідно до частини першої статті 256 ЦПК України роз`яснює позивачеві його право протягом десяти днів з дня отримання цієї постанови звернутися до Верховного Суду із заявою про направлення справи до відповідного суду господарської юрисдикції.
Керуючись пунктом 1 частини першої статті 255, частиною першою статті 256, пунктами 1, 5 частини першої статті 409, частинами першою та другою статті 414, статтею 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
Рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 10 липня 2020 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 05 жовтня 2020 року скасувати.
Закрити провадження у справі за позовом  ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Моноліт-2016», Відділу державної реєстрації Кам`янської міської ради про визнання проведення позачергових загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Моноліт-2016» від 11 серпня 2018 року таким, що не відповідає вимогам статуту та порушує права співвласників, зобов`язання вчинити певні дії.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                               О. В. Ступак

Судді                                                                                                            І. Ю. Гулейков

                                                                                                                      С. О. Погрібний

Г. І. Усик

В. В. Яремко