Номер провадження: 22-ц/813/2250/21 
Номер справи місцевого суду: 947/1820/20
Головуючий у першій інстанції Калашнікова О.І.
Доповідач Дришлюк А. І.
Категорія: 30

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 липня 2021 року                                                                м. Одеса
Одеський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
головуючого судді Дришлюка А.І., суддів Драгомерецького М.М., Громіка Р.Д.,
при секретарі судового засідання Рибачук О.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою Виконавчого комітету Одеської міської ради на рішення Київського районного суду м. Одеси від 03 липня 2020 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Камелот», Виконавчого комітету Одеської міської ради, третя особа без самостійних вимог Комунальне підприємство «Міськзелентрест» про відшкодування майнової та моральної шкоди, –

ВСТАНОВИВ:
30 січня 2020 року ОСОБА_1  звернуласядо Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "КАМЕЛОТ", Виконавчого комітету Одеської міської ради про відшкодування майнової та моральної шкоди (т. 1, а.с. 1-58).
03 липня 2020 року рішенням Київського районного суду м. Одеси (головуючий-суддя Калашнікова О.І.) позов ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Камелот», Виконавчого комітету Одеської міської ради, третя особа без самостійних вимог Комунальне підприємство «Міськзелентрест» про відшкодування майнової і моральної шкоди задоволено частково. Стягнуто з Виконавчого комітету Одеської міської ради на користь ОСОБА_1 на відшкодування майнової шкоди 329323 грн, на відшкодування моральної шкоди 5 000 грн, витрати по сплаті судового збору в сумі 4134 грн, витрати по сплаті оцінки вартості майнової шкоди – 1000 грн (т. 1, а.с 202-207).
10 серпня 2020 року засобами поштового зв`язку представник Виконавчого комітету Одеської міської ради направив апеляційну скаргу на рішення Київського районного суду м. Одеси від 03 липня 2020 року. Апелянт вважає, що при прийнятті вказаного рішення судом першої інстанції було неправильно встановлено обставини, які мають значення для справи, внаслідок неправильного дослідження та оцінки доказів, що призвело до ухвалення незаконного та необґрунтованого рішення. Апелянт зазначає, що позивачем до матеріалів справи не було надано ні протоколу огляду події, ні схеми розташування дерева, ні експертного висновку щодо стану дерева, ні доказів того, що дерево не було пошкоджено за допомогою третіх осіб. При виявленні даної події, позивач не викликала представників поліції для огляду місця події та складання відповідного акту. Таким чином, апелянт вважає, що позивачем не надано жодних допустимих доказів та належних доказів на підтвердження фіксування даної події в порядку, передбаченому чинним законодавством. Крім того, позивачем не доведено наявності протиправної поведінки виконавчого комітету Одеської міської ради, наслідком якої є завдання шкоди транспортному засобу. Апелянт пояснює, що балансоутримувачем будинку АДРЕСА_1 є ОСББ «Камелот», а тому обов`язок по утриманню даного багатоквартирного будинку та його прибудинкової території покладається на відповідне об`єднання. Обов`язок по утриманню прибудинкової території та повноваження по укладення договорів на її утримання покладається на балансоутримувача будинку відповідно до його установчих документів. Крім того, апелянт вказує на недбалість позивачки, яка була обізнана та чітко розуміла наслідки своїх дій, залишаючи свій автомобіль біля дерева, яке на її думку є аварійним. Також апелянт зазначив, що позивачем не було надано жодних допустимих та належних доказів на підтвердження розміру спричиненої матеріальної шкоди. Тому апелянт просить скасувати рішення Київського районного суду м. Одеси від 03.07.2020 року в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про стягнення з виконавчого комітету Одеської міської ради майнової шкоди 329323 грн, моральної шкоди – 5000 грн, витрати по сплаті судового збору 4134 грн, витрати по оцінці вартості майнової шкоди – 1000 грн та ухвалити нове в цій частині рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог (т. 2, а.с. 4-19).
09.07.2021 року ОСОБА_1 подала відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначила, що до матеріалів справи долучені належні, допустимі та достатні докази існування події, яка відбулась 08.03.2019 року та вказані докази досліджені під час судового розгляду. Також позивач зазначає, що незважаючи на передачу будинку на баланс ОСББ «КАМЕЛОТ» виконавчим комітетом ОМР порушені норми законодавства, що призвело до спричинення шкоди внаслідок падіння дерева, в зв`язку з чим наявний прямий причинний зв`язок між допущеними порушеннями та наслідками. Так позивач зазначає, що виконавчим комітетом ОМР не організовано та не здійснено ефективних і комплексних заходів з утримання території населеного пункту – АДРЕСА_1 в належному стані; не здійснено належного контролю за станом благоустрою та утримання території населеного пункту; не забезпечено організацію благоустрою; не проведено перевірку території за зверненням громадян від 02.08.2018 року щодо аварійності саме цього дерева; не визначено балансоутримувача зелених насаджень, яка розташовані навпроти під`їздів 6-7 будинку АДРЕСА_1 , у тому числі не здійснено належний контроль щодо виконання обов`язку балансоутримувача проводити інвентаризацію та паспортизацію об`єктів благоустрою тощо. Також позивач зазначає, що перед оцінкою завданої шкоди надавалось запрошення до виконавчого комітету ОМР та згідно відповіді від 29.03.2019 року за № К-1026 на виконання резолюції першого заступника міського голови взято до уваги заяву від 13.03.2019 року щодо запрошення на огляд оцінки збитку, завданої автомобілю від падіння дерева. Враховуючи наведене позивач просить суд залишити без задоволення апеляційну скаргу, а рішення суду першої інстанції – без змін.
З врахуванням недостатньої кількості суддів в Одеському апеляційному суді (з 2013 року кількість суддів в цивільній палаті зменшилася з 48 до 15, які фактично здійснюють судочинство), щодо яких здійснюється автоматизований розподіл справ (без урахування суддів, які хворіють, перебувають у відрядженні, знаходяться у відпустці), що створює надмірне навантаження та виключає можливість розгляду справи в строки, передбачені національним законодавством, судом апеляційної інстанції було здійснено розгляд справи з врахуванням поточного навантаження, яке обумовило збільшення строку розгляду справи з незалежних від суду причин.
В судовому засіданні 15.07.2021 року представник апелянта – ОСОБА_2 просила задовольнити апеляційну скаргу, представника ОСББ «КАМЕЛОТ» - Губський А.В. та представник позивача – ОСОБА_3 проти задоволення апеляційної скарги заперечували. 
Заслухавши суддю-доповідача та дослідивши матеріали цивільної справи, заслухавши пояснення учасників провадження, які з`явились, доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов до висновку, що апеляційна скарга частково підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з того, що виконавчим комітетом Одеської міської ради не визначено балансоутримувача зелених насаджень, які розташовані навпроти 6-7 під`їздів багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_1 . Саме на виконавчий комітет Одеської міської ради покладено обов`язок забезпечити належне та безпечне функціонування зелених насаджень та їх експлуатацію у спосіб, що унеможливить негативний вплив на мешканців міста та пошкодження їх майна. Тому суд дійшов висновку, що обов`язок з відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння гілки з дерева у даному випадку повинно бути покладено саме на виконавчий комітет Одеської міської ради.
Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції та, відхиляючи доводи апеляційної скарги, вважає за необхідне звернути увагу на наступне.

Фактичні обставини справи
На підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_1 ОСОБА_1 на праві власності належить автомобіль марки «Lexus RX 300», 2002 року випуску. ОСОБА_1 проживає в будинку АДРЕСА_2 (т. 1, а.с. 26-27).
08 березня 2019 року близько 16 години ОСОБА_1 залишила належний їй автомобіль біля будинку, в якому проживає. Приблизно о 18 год.15 хв. сталося падіння дерева на 5 автомобілів, які були припарковані біля будинків АДРЕСА_3 , в результаті чого автомобілі отримали механічні ушкодження. Автомобіль, належний позивачу, отримав найбільші ушкодження: деформація і заломи капоту, лівих передніх дверей, дверей задка, стояків дверних, рами даху, рейлінгів даху, боковини задньої лівої , крило переднє ліве, крило переднє праве; розбиті скло вітрове, скло зсувного даху, скло дверей задка, дзеркала, ліхтарі; декоративні накладки деформовані з повною втратою форми, ущільнювачі дверей, даху, скла знищені; перекоси стояків, прорізів дверей, прорізів скла, знищено облицювання даху, дверей, перегін каркасу кузова. Вартість відновлюючого ремонту автомобіля складає 491442,68 грн. Розмір матеріальної шкоди власнику автомобіля «Lexus RX 300» визначена фахівцем - суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_4 в розмір 329323 грн., що складає ринкову вартість автомобіля на момент пошкодження з урахуванням зносу автомобіля (т. 1, а.с. 42-46).
Відповідно до листа Київського ВП в м. Одесі ГУПН в Одеській області 09.03.2019 року надійшла заява ОСОБА_1 щодо падіння дерева на її автомобіль «Lexus RX 300», д/з НОМЕР_2 за адресою: м. Одеса, проспект Небесної Сотні між будинками № 8 та № 10 (т. 1, а.с. 15).
В матеріалах справи містяться відповіді Київського ВП в м. Одесі щодо того, що дана подія має цивільно-правовий характер та матеріали звернення були списані до справи № 1740 від 14.03.2019 року (т. 1, а.с. 15, 15а, 16).
До позовної заяви позивач також надав довідку Гідрометеорологічного центру чорного та азовського морів від 01.10.2019 року № 10.1-15/844 відповідно до якої 08.03.2019 року температура повітря складала від 4,9 до 10,6 градусів за Цельсієм, вітер південно-західних, 3-5 м/сек, максимальний порив 10 м/сек (т. 1, а.с. 17).
Після події ОСОБА_1 , 13.03.2019 року зверталась до Київської РА ОМР щодо огляду оцінки збитку, завданого автомобілю. Листом від 19.03.2019 року Київська РА ОМР повідомили, що вказане питання не відноситься до компетенції органу, оскільки він не являється балансоутримувачем багатоквартирних житлових будинків та автомобільних стоянок (т. 1, а.с. 20).
Також ОСОБА_1 зверталась до Департаменту міського господарства Одеської міської ради та у відповідь отримала лист від 29.03.2019 року № К-1026, відповідно до якого повідомлено, що на виконання резолюції першого заступника міського голови Орловського А.І. від 15.03.2019 року № 34-К-1874 Департаментом міського господарства взято до уваги заяву від 13.03.2019 року щодо запрошення представника підприємства на огляд оцінки збитку, завданої автомобілю від падіння дерева (т. 1, а.с. 21).
Відповідно до листа КП «ЖКС «Вузівський» у відповідь на лист ОСОБА_1 від 23.09.2019 року, 21.06.2016 року на підставі установчих зборів було зареєстровано ОСББ «КАМЕЛОТ». 01.08.2018 року багатоквартирний будинок АДРЕСА_1 списано з балансу КП «ЖКС «Вузівський», а будинок АДРЕСА_2 за цією ж адресою, знаходиться в управлінні КП «ЖКС «Вузівський» на підставі договору № 49 від 17.01.2019 року (т. 1, а.с. 22).
Відповідно до відповіді КП «Міськзелентрест» від 04.10.2019 року № 1737 зелені насадження, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 не знаходяться на балансі та не утримуються КП «Міськзелентрест», відповідний договір щодо догляду за зеленими насадженнями за вище зазначеною адресою з балансоутримувачем, власником або користувачем КП «Міськзелентрест» не укладався (т. 1, а.с. 23).
Також в матеріалах справи міститься копія звернення ОСОБА_5 № 34-К1-47892 від 02.08.2018 року КП «Міськзелентрест» щодо аварійного дерева (тополя) за адресою:  АДРЕСА_1 (т. 1, а.с. 191). У відповідь на вказане звернення Київська РА ОМР надіслала лист № 486-Б від 17.08.2018 року, яким повідомила, що вказаний будинок знаходиться на обслуговуванні ОСББ «КАМЕЛОТ» (т. 1, а.с. 193).
КП «Міськзелентрест» у відповідь на звернення № 34-К1-47892 від 02.08.2018 року, своїм листом повідомили ОСОБА_5 , що з питань обстеження дерева на предмет його аварійності необхідно звернутися до департаменту екології та розвитку рекреаційних зон, який є компетентним органом для проведення комісійного обстеження спеціалістами та оформлення довільних документів на знесення в разі визнання тополя аварійним (т. 1, а.с. 195).
У відповідь на звернення голови правління ОСББ «КАМЕЛОТ» Кузьміній Н.О. Департамент міського господарська ОМР повідомили, що враховуючи те, що будинок АДРЕСА_1 обслуговується ОСББ «КАМЕЛОТ» у зв`язку з чим ОСББ має право звернутися до департаменту екології та розвитку рекреаційних зон Одеської міської ради за адресою: м. Одеса, вул. Дерибасівська, 14 для отримання дозвільних документів на виконання необхідних робіт (т. 1, а.с. 196).

Оцінка апеляційного суду
Спірні правовідносини регулюються Законом України «Про благоустрій населених пунктів» (далі – Закон), Правилами утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року № 105 (далі – Правила), Законом України «Про місцеве самоврядування».
Відповідно до положень ст. 1 ЗУ «Про благоустрій населених пунктів» благоустрій населених пунктів - комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення та озеленення території, а також соціально-економічних, організаційно-правових та екологічних заходів з покращання мікроклімату, санітарного очищення, зниження рівня шуму та інше, що здійснюються на території населеного пункту з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля; територія - сукупність земельних ділянок, які використовуються для розміщення об`єктів благоустрою населених пунктів: парків, скверів, бульварів, вулиць, провулків, узвозів, проїздів, шляхів, площ, майданів, набережних, прибудинкових територій, пляжів, кладовищ, рекреаційних, оздоровчих, навчальних, спортивних, історико-культурних об`єктів, об`єктів промисловості, комунально-складських та інших об`єктів у межах населеного пункту; заходи з благоустрою населених пунктів - роботи щодо відновлення, належного утримання та раціонального використання територій, охорони та організації упорядкування об`єктів благоустрою з урахуванням особливостей їх використання; зелені насадження - деревна, чагарникова, квіткова та трав`яна рослинність природного і штучного походження на визначеній території населеного пункту.
Відповідно до ст. 5 цього Закону управління у сфері благоустрою населених пунктів здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, органи місцевого самоврядування та інші органи влади в межах їх повноважень.
Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 10 цього Закону до повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить, зокрема, здійснення самоврядного контролю за станом благоустрою та утриманням територій населених пунктів, інженерних споруд та об`єктів, підприємств, установ та організацій, майданчиків для паркування транспортних засобів (у тому числі щодо оплати послуг з користування майданчиками для платного паркування транспортних засобів), озелененням таких територій, охороною зелених насаджень, водних об`єктів тощо
За п. 2 ч. 1 ст. 13 цього ж Закону до об`єктів благоустрою населених пунктів належать прибудинкові території.
Відповідно до ч. 1 ст. 15 вказаного Закону органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть утворювати підприємства для утримання об`єктів благоустрою державної та комунальної власності. У разі відсутності таких підприємств органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах своїх повноважень визначають на конкурсних засадах відповідно до закону балансоутримувачів таких об`єктів. Балансоутримувача, що здійснюватиме утримання і ремонт об`єкта благоустрою, який перебуває у приватній власності, визначає власник такого об`єкта благоустрою.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 21 зазначеного Закону елементами (частинами) об`єктів благоустрою є зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях.
Відповідно до ст. 25 цього Закону утримання та благоустрій прибудинкової території багатоквартирного житлового будинку, належних до нього будівель, споруд проводиться балансоутримувачем цього будинку або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір на утримання та благоустрій прибудинкової території.
Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 28 Закону охороні та відновленню підлягають усі зелені насадження в межах населених пунктів під час проведення будь-якої діяльності, крім зелених насаджень, які висаджені або виросли самосівом в охоронних зонах повітряних і кабельних ліній, трансформаторних підстанцій, розподільних пунктів і пристроїв. Охорона, утримання та відновлення зелених насаджень на об`єктах благоустрою, а також видалення дерев, які виросли самосівом, здійснюються за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів залежно від підпорядкування об`єкта благоустрою, а на земельних ділянках, переданих у власність, наданих у постійне користування або в оренду, - за рахунок коштів їх власників або користувачів відповідно до нормативів, затверджених у встановленому порядку.
За ч. 5 цієї ж статті у містах та інших населених пунктах ведеться облік зелених насаджень та складається їх реєстр за видовим складом та віком. Облік зелених насаджень проводиться органами місцевого самоврядування.
Відповідно до ч. 1 ст. 40 Закону самоврядний контроль у сфері благоустрою населених пунктів здійснюється сільськими, селищними, міськими радами та їх виконавчими органами. А згідно з ч. 3 самоврядний контроль за станом благоустрою населених пунктів здійснюється шляхом: 1) проведення перевірок території; 2) розгляду звернень підприємств, установ, організацій та громадян; 3) участі в обговоренні проектів благоустрою територій населених пунктів, іншої технічної документації з питань благоустрою і внесення відповідних пропозицій на розгляд органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій; 4) подання позовів до суду про відшкодування шкоди, завданої об`єктам благоустрою внаслідок порушення законодавства з питань благоустрою населених пунктів, Правил благоустрою території населеного пункту.
Відповідно до п. 2.1 Правил балансоутримувач - спеціально вповноважені на конкурсних засадах державними чи місцевими органами влади підприємства, організації, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень на підпорядкованих територіях зеленого господарства. Зелені насадження - деревна, чагарникова, квіткова та трав`яна рослинність природного і штучного походження на визначеній території населеного пункту.
Зелені насадження загального користування - зелені насадження, які розташовані на території загальноміських і районних парків, спеціалізованих парків, парків культури та відпочинку; на територіях зоопарків та ботанічних садів, міських садів і садів житлових районів, міжквартальних або при групі житлових будинків; скверів, бульварів, насадження на схилах, набережних, лісопарків, лугопарків, гідропарків і інших, які мають вільний доступ для відпочинку.
Зелені насадження обмеженого користування - насадження на територіях громадських і житлових будинків, шкіл, дитячих установ, вищих та середніх спеціальних навчальних закладів, профтехучилищ, закладів охорони здоров`я, промислових підприємств і складських зон, санаторіїв, культурно-освітніх і спортивно-оздоровчих установ та інші.
До об`єктів благоустрою у сфері зеленого господарства населених пунктів належать, зокрема, зелені насадження прибудинкової території (п. 3.1). Об`єкти благоустрою зеленого господарства використовуються відповідно до їх функціонального призначення для забезпечення сприятливих умов життєдіяльності людини на засадах їх раціонального використання та охорони і утримання відповідно до цих Правил (4.1). 
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування визначають на конкурсних засадах із числа спеціалізованих підприємств, організацій балансоутримувачів об`єктів благоустрою зеленого господарства державної та комунальної власності (5.1.).
Відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів (п. 5.5).
Відповідно до п. 6.2. Правил балансоутримувачі об`єкта зобов`язані: утримувати в належному санітарно-технічному стані об`єкт благоустрою (виконання заходів, затверджених місцевими органами самоврядування);  не допускати внесення змін в архітектурно-планувальне рішення, зокрема фарбування монументів, пам`ятників, скульптур без погодження з відповідними органами;  дотримуватись технологій догляду, експлуатації та ремонту, регулярно проводити заходи щодо запобігання передчасному зносові об`єктів;  усувати пошкодження інженерних мереж, які обслуговують даний об`єкт, наслідки аварій, стихійного лиха;  проводити інвентаризацію та  паспортизацію  об`єктів благоустрою відповідно до планів та в межах виділених державними адміністраціями в м. Києві та органами місцевого самоврядування коштів;  брати участь у роботі комісій з прийняття в експлуатацію нових реконструйованих та капітально відремонтованих об`єктів;  брати участь у роботі комісій з обстеження зелених насаджень з метою їх знесення;  розробляти перспективні та пріоритетні напрями розвитку об`єктів благоустрою зеленого господарства;  контролювати дотримання технології виконання робіт, правил охорони зелених насаджень підрядними організаціями на об`єктах благоустрою;  готувати зведені звіти з питань розвитку та утримання об`єктів благоустрою та надання їх місцевим органам самоврядування; визначати обсяги збитків, заподіяних внаслідок пошкодження об`єктів благоустрою зеленого господарства. 
Відповідно до п. 7.2 Правил охорона, утримання та відновлення зелених насаджень на об`єктах благоустрою, а також видалення дерев, які виросли самосівом, здійснюються за рахунок державного або місцевих бюджетів залежно від підпорядкування об`єкта благоустрою, а на земельних ділянках, переданих у постійне користування або в оренду, - за рахунок їх власників або орендарів відповідно до нормативів, затверджених у встановленому порядку. Під час проведення щорічних обстежень зелених насаджень потрібно виявляти аварійні дерева.
Згідно з п. 9.1.12 Правил аварійне дерево - це дерево, яке може становити загрозу для життя і здоров`я пішоходів, транспортних засобів, пошкодити лінії електропередач, будівлі і споруди або перебуває у пошкодженому стані внаслідок снігопадів, вітролому, урагану та інших стихійних природних явищ чи за наявності гнилої серцевини стовбура, значної суховершинності, досягнення вікової межі.
З метою контролю за станом міських зелених насаджень здійснюють їх загальні, часткові та позачергові огляди.
Загальні огляди проводяться двічі на рік - навесні та восени. При загальному огляді обстежують усі елементи об`єктів благоустрою, а при частковому - лише окремі елементи. Позачергові огляди проводять після злив, ураганів, сильних вітрів, снігопадів, паводків тощо. 
Відповідно до п. 12.1. весняний огляд проводять з метою перевірки стану насаджень, газонів, квітників, доріжок, площадок та інших елементів благоустрою. Під час огляду уточнюють обсяги робіт з поточного ремонту, садіння дерев та чагарників, багаторічних рослин, газонів. За даними обстежень складають акт та перелік заходів, необхідних для підготовки об`єктів до експлуатації в літній період. Під час осіннього огляду перевіряється готовність об`єктів благоустрою до зими і складається акт. Періодичність проведення часткових оглядів визначає балансоутримувач об`єкта, власник чи користувач земельних ділянок, на яких ростуть зелені насадження (п. 12.2).
Огляд проводять: балансоутримувач об`єкта, власник чи користувач земельної ділянки. Форма акта (додаток 4). 
В контексті вище зазначених норм апеляційний суд звертає увагу на те, що законом чітко врегульовано, що зелені насадження перебувають під контролем, наглядом, охороною органу місцевого самоврядування, який має відповідний обсяг повноважень щодо утримання зелених насаджень на відповідній території.
Підпунктом 7 пункту «а» частини першої статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування» передбачено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян. Тобто до відання виконавчого органу міської ради належить організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень, а обов`язок з відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння гілки з дерева покладається саме на балансоутримувача, визначеного органом місцевого самоврядування, як відповідальну особу за стан зелених насаджень у дворі біля будинку.
Таким чином, балансоутримувачем зелених насаджень є уповноважене органами місцевого самоврядування підприємство, яке відповідає за утримання та збереження зелених насаджень (п. 39 постанови КЦС ВС від 04.09.2019 року, справа №200/22129/16).
Підпунктами 1, 2 пункту 4.14. Правил благоустрою території міста Одеси, затверджених рішенням Одеської міської ради від 23.12.2011 року №1631-VI, передбачено, що відповідальність за збереження зелених насаджень, догляд за ними, видалення сухостійних, пошкоджених хворобами та шкідниками зелених насаджень на вулицях перед будівлями до проїжджої частини, всередині квартальних насаджень та насаджень районів міста покладається на балансоутримувачів, власників, користувачів жилих, громадських, промислових будівель та споруд, а також на балансоутримувачів, власників, користувачів будівель підприємств побуту, торгівлі, закладів освіти, охорони здоров`я, розташованих на території житлової забудови, а на територіях підприємств, а також прилеглих до них ділянках і санітарно-захисних зонах на дані підприємства.
Згідно з п.п.10,11 п.7.2 Правил благоустрою території міста Одеси на територіях, які належить прибирати, необхідно проводити весь комплекс робіт, спрямований на наведення та постійне підтримання чистоти і порядку, збереження зелених насаджень, а саме: регулярно знищувати бур`яни, скошувати траву заввишки більше 10 см, видаляти сухостійні дерева та чагарники, видаляти сухе та поламане гілля та забезпечувати їх вивезення. Видалення сухостійних дерев та чагарників провадиться на підставі рішення Компетентного органу; проводити заходи, що забезпечують збереження насаджень, квітників, газонів, а також заходи по боротьбі зі шкідниками та хворобами зелених насаджень шляхом укладання відповідних договорів із спеціалізованими підприємствами.
Отже, законом та підзаконними нормативно-правовими актами врегульовано та надано право органу місцевого самоврядування передавати відповідні об`єкти на баланс підприємств, установ, організацій, які отримуючи статус балансоутримувача відповідного об`єкта, отримують ряд прав і обов`язків щодо його утримання та обслуговування. 
Разом з тим, як правильно було встановлено судом першої інстанції та визнано сторонами (їх представниками), виконавчим комітетом Одеської міської ради не визначено балансоутримувача зелених насаджень, які розташовані навпроти 6-7 під`їздів багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_1 .
В зв`язку з наведеним апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що саме на виконавчий комітет Одеської міської ради покладений обов`язок забезпечити належне та безпечне утримання зелених насаджень на території міста, в тому числі на прибудинкових територіях шляхом створення відповідного органу або передачі насаджень балансоутримувачу у встановленому законом порядку. Відтак, обов`язок з відшкодування майнової шкоди, заподіяної позивачу внаслідок падіння гілки з дерева у даному випадку повинно бути покладено саме на виконавчий комітет Одеської міської ради.
Одночасно, апеляційний суд звертає увагу на те, що в матеріалах справи міститься відповідь Київської районної адміністрації Одеської міської ради від 29.10.2019 року, в якій було повідомлено, що згідно акту від 18.05.2018 ороку про списання багатоповерхового будинку по АДРЕСА_1 з балансу КП «ЖКС «Вузівський» та рішенням Одеської міської ради від 21.09.2016 року «Про передачу багатоквартирних жилих будинків, що обліковуються на балансі комунальних підприємств житлово-комунального сервісу Одеської міської ради, в управління (на баланс) об`єднань співвласників багатоквартирних будинків, багатоповерховий житловий будинок АДРЕСА_4 та прибудинкова територія знаходиться на обслуговуванні комунального підприємства ЖКС «Вузівський» (т. 1, а.с. 18-19).
Рішенням Одеської міської ради № 1108-VII від 21.09.2016 року «Про передачу багатоквартирних житлових будинків, що обліковуються на балансі комунальних підприємств житлово-комунального сервісу Одеської міської ради в управління (на баланс) об`єднань співвласників багатоквартирних будинків» вирішено передати багатоквартирні жилі будинки, що обліковуються на балансі комунальних підприємств житлово-комунального сервісу Одеської міської ради, в управління (на баланс) об`єднань співвласників багатоквартирних будинків згідно з додатком. Доручити комунальним підприємствам житлово-комунального сервісу Одеської міської ради передати об`єднанням співвласників багатоквартирних будинків в управління (на баланс) будинки, зазначені в п. 1 цього рішення, разом із технічною документацією за актом приймання-передачі в порядку, визначеному законодавством.
Разом з тим, ані в суді першої інстанції, ані в суді апеляційної інстанції сторонами не були надані до суду докази, на підтвердження передачі відповідних об`єктів зелених насаджень, які знаходяться біля багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_5 у встановленому законом порядку так само як і не визначено балансоутримувача об`єктів благоустрою зеленого господарства (вказана позиція узгоджується з висновком КЦС ВС, викладеним в постанові від 04.09.2019 року в справі №200/22129/16).
За таких обставин ствердження щодо відповідальності ОСББ «Камелот» за відповідні зелені насадження не відповідають дійсності, а тому відхиляються апеляційним судом. 
Як було вище зазначено, в матеріалах справи достатньо доказів на підтвердження факту падіння дерева між будинками АДРЕСА_2 та АДРЕСА_1 на автомобіль ОСОБА_1 , що також було зафіксовано правоохоронними органами у встановленому законом порядку (т. 1, а.с. 15,15а,16). Будь-яких спростовуючих відомостей існування даної обставини апелянт до суду не надав. З огляду на вказане апеляційний суд не приймає доводи відповідні апелянта. Так само, апеляційний суд відхиляє доводи апелянта щодо вини позивачки в настанні події 08.03.2019 року, оскільки факт неправильного паркування не було зафіксовано у встановленому законом порядку правоохоронними органами, позивачка не притягувалась до відповідальності за відповідні порушення в сфері дорожнього руху, інші докази, підтверджуючі порушення позивачкою правил паркування сторонами до суду не подавались та в матеріалах справи відсутні. 
Щодо ненадання позивачем допустимих, належних доказів на підтвердження розміру спричиненої матеріальної шкоди апеляційний суд звертає увагу на те, що в матеріалах справи міститься звіт № 190320 - про оцінку автомобіля LEXUS RX300 реєстраційний номер НОМЕР_2 , складений 16.04.2019 року, дата оцінки 20.03.2019 року. Крім того, до проведення оцінки, завданої шкоди позивач направляла до Київської РА ОМР та Департаменту міського господарства Одеської міської ради листи-повідомлення щодо проведення звіту з запрошенням представників. Департаменту міського господарства ОМР повідомили, що вказана інформація взята до уваги (т. 1, а.с. 20,21). Разом з тим, представники вказаних органів не з`явились на проведення оцінки збитків. Апелянт на спростування звіту оцінки жодних доказів, зокрема альтернативну оцінку, інші відомості щодо розміру завданих збитків та ін., до суду не подав, обмежившись лише посиланням на некоректне посилання в оцінці на використані довідкові та нормативні джерела та сайт «Auto.ria.com». Разом з тим, вказані посилання апелянта не доводять хибність висновків оцінювача та не спростовують розмір завданої шкоди. Тому, апеляційний суд відхиляє відповідні доводи апеляційної скарги.
За положеннями ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Відповідно до ч.ч. 2-3 ст. 13 ЦПК України збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
Одночасно апеляційний суд звертає увагу на те, що Європейський суд з прав людини неодноразово відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (рішення у справі Ruiz Torija v. Spain, серія A, № 303-A, §§ 29-30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною. Більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх (пункт 2 рішення ЄСПЛ від 27 вересня 2001 року у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії»).
Таким чином, враховуючи встановлені обставини справи, положення діючого національного законодавства, оскільки доводи апеляційної скарги не спростували правильних по суті спору висновків суду першої інстанції, апеляційний суд на підставі ст. 375 ЦПК України відмовляє в задоволенні апеляційної скарги та залишає без змін рішення суду першої інстанції.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Одеський апеляційний суд, - 
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Виконавчого комітету Одеської міської ради – залишити без задоволення.
Рішення Київського районного суду м. Одеси від 03 липня 2020 року – залишити без змін.

Постанова Одеського апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови буде складений протягом десяти днів.

Судді Одеського апеляційного суду                         А.І. Дришлюк

Р.Д. Громік

М.М. Драгомерецький

Повний текст цієї постанови складено 28 липня 2021 року.

Суддя Одеського апеляційного суду                                        А.І. Дришлюк

15.07.2021 року                                                                 м. Одеса