ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/16832/19                                                                       Суддя першої інстанції: Погрібніченко І.М.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  17 серпня 2021 року                                                                                        м. Київ
          
          Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
          судді-доповідача                       - Горяйнова  А.М.,
          суддів                                            - Степанюка А.Г. та Чаку Є.В.,  
розглянувши в порядку письмового провадження у м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 грудня 2020 року, яке ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва та Заступника начальника інспекційного відділу № 2 Управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва Леуського Олександра Олександровича про визнання протиправним та скасування припису,

ВСТАНОВИЛА:

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом, у якому просила визнати протиправним та скасувати припис Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від  16 серпня 2019 року. 
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 грудня 2020 року у задоволенні вказаного адміністративного позову було відмовлено. 
Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову про задоволення позову. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального та процесуального права. Скаржник вказує на те, що не була зобов`язана вводити в експлуатацію нежитловий будинок (кафе), який розташований за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_1 наголошує на тому, що збільшення площі приміщення відбулося внаслідок проведення опоряджувальних робіт без проведення реконструкції, що підтверджується листом КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 22 травня 2018 року № 973. 
Департамент з питань Державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив, що нежитлова споруда (кафе) була реконструйована без отримання дозвільної документації та в подальшому експлуатується як заклад громадського харчування - ресторан « ІНФОРМАЦІЯ_1 » без прийняття в експлуатацію у встановленому законодавством порядку.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України справа розглядається у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 грудня 2020 року - без змін, виходячи з такого.
Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Судом першої інстанції встановлено та сторонами справи не заперечується, що згідно з витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень № 82698641 та № 82702950 ОСОБА_1 17 березня 2017 року набула права власності на нежитловий будинок (кафе) за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 05 серпня 2019 року № 176254661 вказаний нежитловий будинок (кафе) знаходить в оренді у ТОВ «Автобізнесстиль».
До Департаменту з питань державно-будівельного контролю м. Києва від ГО «Стоп свавіллю» надійшла скарга від 01 серпня 2019 року № 073/6580 щодо порушення вимог містобудівного законодавства України при експлуатації кафе за адресою: АДРЕСА_1 , де знаходиться заклад громадського харчування ТОВ «Папа Алессіо».
Наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва від 05 серпня 2019 року №  595 призначено позапланову перевірку ОСОБА_1 , ТОВ «Автобізнесстиль», ТОВ «Папа Алессіо» на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
Заступником начальника інспекційного відділу № 2 Управління контролю за будівництвом ОСОБА_2 проведено перевірку, за результатами якої складено акт від     16 серпня 2019 року проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. 
Згідно з вказаним актом під час виїзду на місце замовник будівництва ОСОБА_1 надала Технічний паспорт на нежитловий будинок (кафе) за адресою: АДРЕСА_1 , складений станом на 07 травня 2018 року, відповідно до якого загальна площа приміщення становить 155,0 м2, висота - 3,27 м, об`єм - 612 м3.
У свою чергу КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» листом від 08 серпня 2019 року № 062/14-109058 (И-20019) надало Технічний паспорт на вказаний нежитловий будинок (кафе), складений станом на 09 квітня 2004 року, відповідно до якого загальна площа приміщення становить 154,8 м2, висота - 2,9 м, об`єм - 523 м3. 
За підсумками аналізу технічних паспортів відповідачем було зроблено висновок, що зазначена будівля була реконструйовано, а саме - змінено внутрішню конфігурацію перегородок у плані, закладено двірні отвори до санвузлів та підсобного приміщення, збільшено висоту будівлі. 
Також в ході перевірки встановлено, що реконструкцію проведено без документа, який надає право на виконання будівельних робіт. 
На підставі акту перевірки від 16 серпня 2019 року було складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил від 16 серпня 2019 року, яким від ОСОБА_1 вимагалось у термін до 16 жовтня 2019 року усунути виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності та заборонено з 16 серпня 2019 року експлуатацію нежитлового будинку (кафе), розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .
Не погоджуючись із вказаним приписом, ОСОБА_1 звернулася до суду із адміністративним позовом про визнання його протиправним і скасування. 
Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що з планів громадського будинку (кафе) за адресою: АДРЕСА_1 станом на 07 травня 2018 року та 09 квітня 2004 року, а також таблиць внутрішніх обмірів та розрахунків площ приміщень будинку, що є додатками до зазначених планів, вбачається, що була здійснена перебудова зазначеної будівлі шляхом збільшення геометричних площ та конфігурацій приміщень у будівлі шляхом зміни перегородок та збільшення висоти будівлі. У зв`язку з цим суд першої інстанції погодився з позицією відповідача, що у вказаному приміщені було здійснено реконструкцію, яка проведена без дозвільних документів. 
Колегія суддів погоджується із зазначеним висновком суду першої інстанції, оскільки він знайшов своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи. 
Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 41 вказаного Закону посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.
Підставою для винесення оскаржуваного припису стало те, що в ході проведення державного архітектурно-будівельного контролю було виявлено проведення реконструкції та експлуатація нежитлового будинку (кафе) за адресою: АДРЕСА_1 без дозвільних документів та без введення будівлі в експлуатацію. 
Матеріально-правовою підставою для винесення такого припису є ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Зазначена норма права передбачає, що експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.
Як вбачається з доводів і заперечень сторін, між ними виник спір щодо віднесення робіт, які були виконані в нежитловому будинку (кафе) за адресою: АДРЕСА_1 , саме до робіт з реконструкції.
Доводи позивача ґрунтуються на тому, що згідно з довідкою КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» про показники об`єкта нерухового майна від  22 травня 2018 року НЖ-2018 № 973 загальна площа будівлі за адресою: АДРЕСА_1 становить 155 м2, загальна площа збільшилася на 0,2 м2 в результаті проведення внутрішніх опоряджувальних робіт. Роботи з реконструкції на об`єкті не виконувалися. 
Як правильно зазначив суд першої інстанції, нормами чинного законодавства України не встановлено поняття опоряджувальних робіт. 
Разом з тим за змістом п. 15.1.1 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення» опоряджувальні роботи включають в себе штукатурні, малярні, лицювальні, скляні роботи. 
У свою чергу п.п. 3.7, 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» містять визначення таких понять: 
-          капітальний ремонт - сукупність робіт на об`єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення його експлуатаційних показників, а також благоустрій території. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).
-          реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).
Порівнявши план громадського будинку (кафе) за адресою: АДРЕСА_1 , що виконаний 07 травня 2018 року, з планом за поверхами на цю ж будівлю, що виконаний 09 квітня 2004 року, а також експлікацію приміщень до плану громадського будинку, що виконаний 07 травня 2018 року, з журналом підрахунку площі житлового будинку з нежитловими (вбудованими) приміщеннями, що виконаний 09 квітня 2004 року, колегія суддів встановила, що після проведення будівельних робіт змінилася загальна кількість приміщень у будівлі та їх площа (змінено внутрішню конфігурацію перегородок у плані), а також закладено двірні отвори до санвузлів та підсобного приміщення, збільшено як висоту будівлі, так і її загальний об`єм. 
Характер змін, що відбулися в нежитловій будівлі за адресою: АДРЕСА_1 (зміна геометричних розмірів), вказує на те, що мала місце саме реконструкція будівлі, а не лише проведення опоряджувальних робіт. 
З огляду на викладене колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що використання зазначеної будівлі для ведення господарської діяльності без введення її в експлуатацію є порушенням вимог ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». 
Згідно з актом перевірки від 16 серпня 2019 року та приписом від 16 серпня 2019 року об`єкт будівництва за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1). 
Відповідно до ч.ч. 1, 4, 5 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.
Прийняття рішення про реєстрацію (повернення) декларації про готовність об`єкта до експлуатації, видачу (відмову у видачі) сертифіката здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дати подання відповідних документів. 
Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката.
Відповідач в ході перевірки листом від 12 серпня 2019 року №  073-7107 звертався до ТОВ «Автобізнесстиль» та ТОВ «Папа Алессіо» із запитом про надання документів на підтвердження правомірності проведення робіт з реконструкції будівлі, однак такі документи надані не були.
Відсутність декларації про готовність об`єкта до експлуатації також не заперечується ОСОБА_1 в апеляційній скарзі. 
За таких обставин колегія суддів приходить до висновку про те, що припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил від 16 серпня 2019 року є законним, а обставини, на які посилається позивач в апеляційній скарзі, не можуть бути підставою для визнання його протиправним і скасування.
З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, надав належну оцінку дослідженим доказам та ухвалив законне і обґрунтоване рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права. У зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 грудня 2020 року - без змін.
Керуючись ст.ст. 122, 139, 242, 308, 311, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -       
ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 грудня 2020 року - без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

          Суддя-доповідач                                                                      А.М. Горяйнов                                                                 

Судді                                                                                            А.Г. Степанюк      

                                                                                                    Є.В. Чаку