Головуючий І інстанції: Бабаєв А.І.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2021 р. 	Справа № 520/14041/2020	

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді Любчич Л.В.,
Суддів: П`янової Я.В. ,  Присяжнюк О.В. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Північно-східного офісу Держаудитслужби на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.12.2020, майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022 по справі №520/14041/2020
за позовом  Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Обласна клінічна психіатрична лікарня № 3"  
до  Північно-східного офісу Держаудитслужби                    
про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2020 року Комунальне некомерційне підприємство Харківської обласної ради Обласна клінічна психіатрична лікарня №3 (далі по тексту – КНП ХОР «ОКПЛ №3», позивач), звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Північно-східного офісу Держаудитслужби (далі по тексту - відповідач), в якому просило:
- визнати протиправним та скасувати висновок Північно-Східного офісу Держаудитслужби (ID моніторингу, UA-М-2020-09-07-000042) від 29.09.2020 за результатами публічної закупівлі КНП ХОР «ОКПЛ №3» (ID процедури закупівлі UA -2020-03-01-000012-а) в частині виявлених порушень та зобов`язань щодо усунення порушень.
- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північно-східного офісу Держаудитслужби (код ЄДРПОУ 40478572) на користь КНП ХОР «ОКПЛ №3» (код ЄДРПОУ 02003675) судові витрати в розмірі 9102,00 грн., з яких 2102,00 - судовий збір, 7000,00 грн. - витрати на професійну правничу допомогу.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 21.12.2021 позов задоволено.
Визнано протиправним та скасувано висновок Північно-Східного офісу Держаудитслужби (ID моніторингу, UA-М-2020-09-07-000042) від 29.09.2020 за результатами публічної закупівлі КНП ХОР «ОКПЛ №3» (ID процедури закупівлі UA -2020-03-01-000012-а) в частині виявлених порушень та зобов`язань щодо усунення порушень.
Стягнуно з Північно-східного офісу Держаудитслужби (код ЄДРПОУ 40478572, 61022, м. Харків, м-н. Свободи, 5, Держпром, 4 під`їзд, 10 поверх) за рахунок бюджетних асигнувань на користь КНП ХОР «ОКПЛ №3» (код ЄДРПОУ 02003675, 61068, м. Харків, вул. Академіка Павлова, 46) сплачений судовий збір в сумі 2102 (дві тисячі сто дві) грн. 00 коп.
Відповідач, не погодившись з даним рішенням суду, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що не погоджується з вищевказаним рішенням, вважає його необґрунтованим та незаконним, у зв`язку з тим, що воно прийняте судом з порушенням норм матеріального права, з недотриманням норм процесуального права.
27.05.2021 ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду м. Харкова відкрито апеляційне провадження по справі №520/14041/2020.
27.05.2021 ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду м. Харкова закінчено підготовку та справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.
11.06.2021 від позивача надійшов відзив в якому він просив апеляційну скаргу Північно-східного офісу Держаудитслужби залишити без задоволення, а рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.12.2020 по справі №520/14041/2020 – залишити без змін.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 308 , п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) розгляд справи проведено в порядку письмового провадження за наявними у ній доказами та в межах  доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів, вислухавши суддю–доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які апелянт посилається в апеляційній скарзі дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судовим розглядом встановлено обставини, які не оспорено сторонами. 
01.03.2020 КНП ХОР «ОКПЛ №3» на офіційному веб-порталі державних закупівель «PROZORRO» було оприлюднено повідомлення про оголошення процедури відкритих торгів UА-2020-03-01-000012-а на закупівлю товарів за кодом ДК 021:2015:03220000-9: Овочі, фрукти та горіхи, а саме: овочі, фрукти та горіхи (Буряк (столовий), другий товарний сорт; капуста качанна, другий товарний сорт; морква (столова), другий товарний сорт; цибуля ріпчаста, перший товарний сорт; лимони) у загальній кількості 42990,00 кг.
За результатами проведеної процедури закупівлі між Фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 (далі по тексту – ФОП ОСОБА_1 ) та КНП ХОР «ОКПЛ №3» було укладено договір про закупівлю товарів за державні кошти №171 від 13.04.2020.
Відповідно до розділу І вказаного договору ФОП ОСОБА_1 зобов`язується здійснити постачання на адресу КНП ХОР «ОКПЛ №3» товару за кодом ДК 021:2015:03220000-9: Овочі, фрукти та горіхи, а саме: овочі, фрукти та горіхи (Буряк (столовий), другий товарний сорт; капуста качанна, другий товарний сорт; морква (столова), другий товарний сорт; цибуля ріпчаста, перший товарний сорт; лимони) у загальній кількості 42990,00 кг. відповідно до специфікації, що є невід`ємною частиною договору.
Згідно до п. 3.1 договору про закупівлю товарів за державні кошти №171 від 13.04.2020 року його ціна становить 283528,40 грн.
В подальшому, в процесі виконання зазначеного вище договору між  ФОП ОСОБА_1 та КНП ХОР «ОКПЛ №3»  було укладено додаткові угоди, а саме: додаткова угода №1 від 01.06.2020, додаткова угода №2 від 01.07.2020, додаткова угода №3 від 23.07.2020, додаткова угода №4 від 18.08.2020, додаткова угода №5 від 17.09.2020.
Так, укладання зазначених вище додаткових угод було зумовлено зміною обсягів постачання товару та зміною його ціни.
07.09.2020 Північно-східним офісом Держаудитслужби був прийнятий наказ №182 «Про початок моніторингу закупівель», відповідно з додатком до якого було вирішено почати моніторинг закупівлі UА-2020-03-01-000012-а (ID моніторингу, UА-М-2020-09-07-000042).
08.09.2020 Північно-східним офісом Держаудитслужби через систему веб-порталу державних закупівель PROZORRO на адресу КНП ХОР «ОКПЛ №3» було надіслано запит про надання пояснень з приводу збільшення ціни за одиницю товару та надати документальне підтвердження, щодо коливання ціни товару на ринку.
11.09.2020 КНП ХОР «ОКПЛ №3» через систему веб-порталу державних закупівель PROZORRO було надано пояснення з відповідними документами.
29.09.2020 Північно-східним офісом Держаудитслужби за результатами проведеного моніторингу (ID моніторингу, UА-М-2020-09-07-000042) було складено висновок про результати моніторингу закупівлі (ID процедури закупівлі UА-2020-03-01- 000012-а) відповідно до якого встановлено порушення законодавства в частині внесення змін до договору про закупівлю (укладання додаткових угод).
Відповідно до п. 2 Висновку встановлено, що Замовником КНП ХОР «ОКПЛ №3»  в порушення вимог п. 2 ч. 4, ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі», укладено додаткові угоди від 01.06.2020 № 1, від 01.07.2020 №2, від 23.07.2020 №3, від 18.08.2020 №4 та від 17.09.2020 №5 до Договору на зміну ціни за одиницю товару без документального підтвердження коливання цін товарів на ринку.
Також, відповідно до п. 3 Висновку Північно-східний офіс Держаудитслужби зобов`язує КНП ХОР «ОКПЛ №3»  здійснити заходи щодо розірвання додаткових угод відповідно до законодавства та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Не погоджуючись з інформацією, викладеною у висновку Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі (ID процедури закупівлі UА-2020-03-01-000012-а), вважаючи його протиправним, КНП ХОР «ОКПЛ №3» звернулось з даним позовом до суду.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості позовних вимог та не доведеності відповідачем правомірності прийнятого ним рішення.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Державна аудиторська служба України, відповідно до статті 5 Закону України від 26 січня 1993 року №2939-ХІІ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939), здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому статтею 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі».
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади установлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015р. №922-VIII (далі - Закон №922-VIII), пунктом 11 частини першої статті 1 якого визначено, що моніторингом закупівлі є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону №922-VIII моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.
Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Пунктом 4 частини другої статті 8 Закону №922-VIII встановлено, що рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник при виявленні органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель. (частина четверта статті 8 Закону №922-VIII).
Відповідно до ч. 6 ст. 8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Згідно ч. 7 цієї статті у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.
Положеннями ч. 10 ст. 8 Закону №922-VIII встановлено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.
Відповідно до ч. 11 ст. 8 Закону №922-VIII, якщо замовник не усунув порушення, визначене у висновку, і таке порушення матиме негативний вплив для бюджетів, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю проводить перевірку закупівлі відповідно до Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні». Керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про призначення перевірки закупівлі, яке оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття. При цьому процедура закупівлі на період проведення перевірки закупівлі не зупиняється.
Таким чином, висновок, складений за наслідками моніторингу закупівель, є ненормативним індивідуально-правовим актом, оскільки його виконання має безпосередній вплив на права і обов`язки позивача. Крім того, можливість оскарження такого висновку у судовому порядку прямо передбачена положеннями Закону України «Про публічні закупівлі».
Як встановлено вище судовим розглядом, позивачем за результатами проведення процедури відкритих торгів на закупівлю товарів за кодом ДК 021:2015:03220000-9: Овочі, фрукти та горіхи, а саме: овочі, фрукти та горіхи (Буряк (столовий), другий товарний сорт; капуста качанна, другий товарний сорт; морква (столова), другий товарний сорт; цибуля ріпчаста, перший товарний сорт; лимони) у загальній кількості 42990,00 кг. укладено договір № 163 від 06.04.2020 р. з ФОП ОСОБА_1 .
Відповідно до ч. 4 ст. 36 Закону "Про публічні закупівлі" (в редакції до 19.04.2020 р.), умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; продовження строку дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі; узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг); зміни ціни у зв`язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок; зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини п`ятої цієї статті. 
Таким чином, суд апеляційної інстанції зазначає, що істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім зокрема зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг). 
Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 10.09.2014 за № 442 «Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади» ліквідовано Державну інспекцію з контролю за цінами та покладено функції з моніторингу динаміки цін (тарифів) на споживчому ринку на Державну службу статистики.
Моніторинг динаміки цін на споживчому ринку проводиться відповідно до «Методологічних положень щодо організації статистичного спостереження за змінами цін (тарифів) на споживчі товари (послуги) і розрахунків індексів споживчих цін, затверджених наказом Держстату від 29.08.2016 № 158 (зі змінами) (далі - Методологічні положення).
Згідно вимог підрозділу 11 розділу IV Методологічних положень збір інформації щодо споживчих цін проводять щомісячно фахівці територіальних органів Держстату шляхом реєстрації цін на продукти, які входять до споживчого набору. Реєстрація цін у всіх містах проводиться щомісячно з 1 по 25 число.
За окремими товарами-представниками (рис, хліб житній, житньо-пшеничний, макарони, борошно пшеничне, крупи гречані тощо) перелік яких наведений у додатку 4 Методологічних положень, реєстрація цін проводиться протягом повного місяця.
Інформація про ціни збирається рівномірно протягом періоду реєстрації з метою отримання повної інформації щодо цінових коливань, які відбулися за цей проміжок часу. Однією з основних умов одержання максимально точної та достовірної інформації є дотримання порівнянності цін у звітному і попередньому періодах. Найголовніший принцип при реєстрації цін полягає в тому, щоб на постійній основі фіксувати ціни на одні й ті самі продукти, щоб зміни в асортименті та їх якості не впливали на реальну динаміку цін.
З метою забезпечення репрезентативності середніх цін кількість котувань за товарами розподіляється між підприємствами торгівлі та ринками. У спостереження включаються тільки нові (які не були в користуванні) продукти вітчизняного та імпортного виробництва.
Кожний товар-представник представлений продуктами різних виробників, які є найбільш поширеними на споживчому ринку регіону.
Щодо виявлених порушень вимог Закону в частині внесення змін до Договору судовою колегією зазначається наступне.
Як слідує з п. 2 Висновку, за результатом аналізу питання дотримання Замовником КНП ХОР «ОКПЛ №3» законодавства в сфері публічних закупівель в частині внесення змін до договору про закупівлю, фахівцями відділу контролю у сфері закупівель Північно-східного офісу Держаудитслужби встановлено, що позивачем в порушення вимог п. 2 ч. 4, ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі», укладено додаткові угоди від 01.06.2020 №1, від 01.07.2020 №2, від 23.07.2020 №3, від 18.08.2020 №4, від 17.09.2020 №5 до Договору на зміну ціни за одиницю товару без документального підтвердження коливання цін товарів на ринку.
Проте, вже зазначалось судом, КНП ХОР «ОКПЛ №3», за результатами проведення процедури відкритих торгів на закупівлю «товарів за кодом ДК 021:2015:03220000-9: Овочі, фрукти та горіхи, а саме: овочі, фрукти та горіхи (Буряк (столовий), другий товарний сорт; капуста качанна, другий товарний сорт; морква (столова), другий товарний сорт; цибуля ріпчаста, перший товарний сорт; лимони) у загальній кількості 42990,00 кг. укладено договір № 163 від 06.04.2020 р. з ФОП ОСОБА_1 .
Частиною першою ст. 629 Цивільного кодексу України встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору, згідно з частиною першою статті 631 Цивільного кодексу України.
Пунктом 6 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про публічні закупівлі» від 19.09.2019 року, (який набрав чинності 19.04.2020 року) встановлено наступне: «Договори про закупівлю, укладені у порядку та на умовах, установлених до введення в дію цього Закону, виконуються в повному обсязі до закінчення строку, на який такі договори були укладені. Зміни до таких договорів вносяться у порядку та на умовах, встановлених до введення в дію цього Закону».
Відповідно до ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» №922-VII від 25.12.2015 року редакція до 19.04.2020 року (далі - Закон) умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім зазначеного в частині 4 статті 36 Закону виключного переліку випадків, зокрема «зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі»; «зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника»; «узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг)».
При укладенні додаткових угод від 01.06.2020 №1, від 01.07.2020 №2, від 23.07.2020 №3, від 18.08.2020 №4, від 17.09.2020 №5, до Договору на зміну ціни за одиницю товару КНП ХОР  ОКПЛ №3 керувалася положеннями п. 2, ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» в редакції від 25.12.2015, які були чинними станом на дату укладання Договору.
Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 653 Цивільного кодексу України, у разі зміни договору зобов`язання сторін змінюються відповідно до змінених умов.
Таким чином, в залежності від коливання ціни товару на ринку, сторони протягом дії договору про закупівлю можуть вносити зміни декілька разів в частині ціни за одиницю товару не більше ніж на 10% кожного разу з урахуванням попередніх змін, внесених до нього, сукупність яких може перевищувати 10 % від ціни за одиницю товару, визначеної сторонами на момент укладання договору про закупівлю та за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної у договорі, і виконати свої зобов`язання відповідно до такого договору з урахуванням зазначених змін.
Внесення таких змін повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим.
Слід зазначити, що на теперішній час, чинним законодавством України не визначено виключний перелік органів, до компетенції яких відноситься надання підтверджуючих документів щодо коливання ціни товару на ринку, а також жодним нормативно-правовим актом не затверджено виключний перелік підтверджуючих документів щодо коливання ціни товару на ринку, в тому числі відсутні законодавчо визначені обов`язкові вимоги до назви, змісту, зазначення конкретного виробника товару, проміжку часу або конкретної дати, за які визначається коливання ціни, тощо для таких документів.
Враховуючи вищевикладене, судова колегія погоджується з судом першої інстанції про те, що висновок Північно-Східного офісу Держаудитслужби (ID моніторингу, UA-М-2020-09-07-000042) від 29.09.2020 за результатами публічної закупівлі КНП ХОР ОКПЛ №3 (ID процедури закупівлі UA -2020-03-01-000012-а) в частині виявлених порушень та зобов`язань щодо усунення порушень є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
Посилання апелянта на практику Верховного Суду викладену в постанові від 12.09.2019 по справі №915/1868/18, колегія суддів вважає помилковим, оскільки спірні правовідносини, що розглядаються не є аналогічними.
Щодо  посилання апелянта на  необгрунтованість витрат позивача на професійну правничу допомогу в сумі 7000 грн. колегія суддів зазначає.
Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.
Статтею 132 КАС України встановлено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.
Згідно зі ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави (ч.1 ст.134 КАС України).
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката (ч. 2 ст. 134 КАС України).
Відповідно до ч. 3 ст. 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Частиною 4 ст. 134 КАС України визначено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
На підтвердження понесених витрат у справі до суду надано договір №26/20 про надання професійної правничої (правової) допомоги від 12.10.2020, ордер про надання правничої (правової) допомоги, свідоцтво (серія НОМЕР_1 ) про право на заняття адвокатською діяльністю гр. ОСОБА_2 , акт приймання-передачі наданої професійної правничої (правової) допомоги №1 від 20.11.2020 р., платіжне доручення №3953 від 20.11.2020 р.
Апелянт посилається на необгрунтованість стягнутої суми витрат на правничу допомогу. Вважає даний розмір витрат завищеним з посиланням на Рекомендації щодо застосування рекомендованих (мінімальних) ставок адвокатського гонорару, затвердженого рішенням Ради адвокатів Харківської області №17 від 21.03.2018 року. Відповідно до даних рекомендацій гонорар адвоката за подачу адміністративного позову складає від 2000,00 грн., надання клієнту усної консультації від 200 грн, вивчення документів та матеріалів щодо обставин  виникнення підстав для оскарження висновку від 500,00 грн, підготовка відповіді на відзив від 1000,00 грн. На думку апелянта сума  витрат складає 3700,00 грн.
Положеннями ч. 5 ст. 134 КАС України встановлено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року N 3477- IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрат на підставі ст. 41 Конвенції. Зокрема, згідно з його практикою заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі "East/West Alliance Limited" проти України", заява № 19336/04).
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.
Водночас, для включення всієї суми гонорару у відшкодування за рахунок відповідача, має бути встановлено, що позов позивача задоволено, а також має бути встановлено, що за цих обставин справи такі витрати позивача були необхідними, а розмір є розумний та виправданий, що передбачено у ст. 30 Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність". Тобто, суд оцінює рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою.
          Відповідно до п. 4.2. Договору винагорода (гонорар) за надання Адвокатом Клієнту професійної правничої (правової) допомоги (послуг) складає 7000,00 грн без ПДВ.
          Згідно Акту приймання-передачі наданої професійної правничої допомоги  загальна тривалість надання  професійної правничої допомоги становить 7 годин.
Надані документи дозволяють встановити зміст наданих послуг та їх вартість.
Ураховуючи обсяг наданих послуг, а також те, що результатами розгляду справи позовні вимоги задоволено повністю, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що розмір фактично понесених позивачем витрат підлягає відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у сумі 7000,00 грн.
Посилання відповідача на Рекомендації щодо застосування рекомендованих (мінімальних) ставок адвокатського гонорару, затверджені рішенням Ради адвокатів Харківської області № 17 від 21.03.2018, колегія суддів відхиляє з огляду на те, що вони не є нормативно-правовим документом, та не є обов`язковими до застосування сторонами договору про надання правничої допомоги при визначенні гонорару адвоката.
Ухвалюючи дане судове рішення колегія суддів керується ст.322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення “Серявін та інші проти України”) та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень. 
          Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі “Серявін та інші проти України”(п.58) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний  з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6  Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
          Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
          Враховуючи вище зазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів дійшла до висновку про відсутність необхідності  надання відповіді на інші аргументи апелянта, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.
Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.
Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно установив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.
Враховуючи положення статті 139 КАС України, підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись ч. 4 ст. 241, ч. 3 ст. 243, ст. 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України суд
   
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Північно-східного офісу Держаудитслужби - залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.12.2020 по справі № 520/14041/2020  залишити без змін  . 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України 

Суддя-доповідач 		Л.В. Любчич 	
Судді	   	Я.В. П`янова    О.В. Присяжнюк