ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"26" серпня 2021 р.           Справа№ 910/4650/21
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Сітайло Л.Г.
суддів:            Пашкіної С.А. 
          Кропивної Л.В. 
 
секретар судового засідання - Бовсунівська Л.О.
учасники справи 
позивач Кулік С.В.
відповідач   Монастирський Д.О., Кулинич В.П.
розглянувши апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" 
на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.07.2021 (повний текст складено 20.07.2021)
у справі №910/4650/21 (суддя Ковтун С.А.)
за позовом Акціонерного товариства "Запорізький завод феросплавів" 
до Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" 
про визнання зобов`язань припиненими, - 
ВСТАНОВИВ:
Акціонерне товариство "Запорізький завод феросплавів" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" про визнання зобов`язань припиненими.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач у повному обсязі виконав зобов`язання за кредитним договором № 4З1407Д від 02.06.2008.
В ході розгляду справи, позивачем подано заяву про залишення позову без розгляду в порядку п. 5 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.07.2021 позов Акціонерного товариства "Запорізький завод феросплавів" до Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" про визнання зобов`язань припиненими залишено без розгляду.
Не погоджуючись із прийнятою ухвалою, Акціонерне товариство комерційного банку "Приватбанк" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить змінити мотивувальну частину ухвали Господарського суду міста Києва від 19.07.2021 шляхом зміни підстави для залишення позову без розгляду.
В апеляційній скарзі апелянт посилається зловживання позивачем процесуальними правами, шляхом вчинення дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями та шляхом подання завідомо безпідставного позову, в зв`язку з чим зазначає, що суд першої інстанції повинен був залишити позов без розгляду на підставі ч. 3 ст. 43 ГПК України.
Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.08.2021 апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.07.2021  передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Пашкіна С.А., Кропивна Л.В.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.08.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.07.2021, розгляд справи призначено на 26.08.2021.
26 серпня 2021 року, від Акціонерного товариства "Запорізький завод феросплавів"  надійшли письмові пояснення по справі.
Дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення представників сторін, з урахуванням правил ст. ст.   269,   270 Господарського процесуального кодексу України, згідно з якими суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права, колегія суддів встановила наступне.
Позивач звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про визнання зобов`язань Акціонерного товариства «Запорізький завод феросплавів» припиненими за кредитним договором №4З10328Д від 29.11.2010 року. 
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.03.2021 відкрито провадження у справі №910/4650/21.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.04.2021 року об`єднано в одне провадження справи №910/4650/21, №910/4211/21, №910/4218/21, №910/4219/21, №910/4544/21, №910/4548/21, №910/4666/21, передано справи №910/4211/21, №910/4218/21, №910/4219/21, №910/4544/21, №910/4548/21, №910/4666/21 на розгляд судді Стасюку С.В., присвоєно об`єднаній справі №910/4650/21.
Відповідачем були подані клопотання про залишення позову без розгляду кожного з позовів, на підставі яких були відкриті провадження у вказаних справах. Такі клопотання були подані на підставі ч. 3 ст. 43 ГПК України, у зв`язку зі зловживанням позивачем своїми процесуальними правами при подані відповідних позовів, а саме з огляду на те, що вони є завідомо безпідставними, поданими за відсутності предмету спору та у спорі, що має очевидно штучний характер. 
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.06.2021 року заяву Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" про відвід судді Стасюка С.В. від розгляду справи №910/4650/21 задоволено. Матеріали справи №910/4650/21 передано уповноваженому працівнику Господарського суду міста Києва для вирішення питання про повторний автоматизований розподіл даної справи. 
Автоматизована система розподілу судової справи в Господарському суді міста Києва визначила суддю Ковтуна С.А. для розгляду справи № 910/4650/21.
Позивач подав до суду заяву від 31.05.2021 (вх.№ 01-37/41150/21), в якій просив залишити його позов без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 226 ГПК України. 
02.07.2021 Акціонерне товариство Комерційний банк "ПриватБанк" подало до суду додаткові пояснення до клопотання про залишення позову без розгляду, в яких наголосив, що позов має бути залишеним без розгляду саме у зв`язку зі зловживанням позивачем своїми процесуальними правами, адже факти маніпуляцій автоматизованим розподілом справ вже були встановлені при вирішені відводу.
05.07.2021 Акціонерне товариство "Запорізький завод феросплавів" подало до суду заяву (вх.№01-37/49909/21) про відкликання заяви позивача про залишення позову без розгляду та просив продовжити розгляд справи.
У судовому засіданні 05.07.2021 Господарський суд міста Києва продовжив розгляд справи і розпочав розгляд клопотань Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" про залишення позову без розгляду через зловживання позивачем процесуальними правами. За результатами цього засідання суд зобов`язав позивача подати свої заперечення проти клопотання Відповідача у письмовому вигляді та оголосив перерву до 19.07.2021.
15.07.2021 Акціонерне товариство "Запорізький завод феросплавів" подало до суду відповідні заперечення (вх.№ 01-37/53093/21). 
19.07.2021 позивач повторно подав до суду заяву (вх. №01-37/53626/21) про залишення позову без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 226 ГПК України.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.07.2021 року у справі №910/4650/21 залишено без розгляду позов акціонерного товариства "Запорізький завод феросплавів" до Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" про визнання зобов`язань припиненими, що і стало підставою для звернення Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» з апеляційною скаргою до Північного апеляційного господарського суду.
В своїй апеляційній скарзі Акціонерне товариство Комерційний банк "ПриватБанк" вказує на те, що судом першої інстанції були порушені норми Господарського процесуально кодексу України, а саме п. 11 ч.3 ст. 2, ч.5 ст. 13, ч. ч.3 та 4 ст. 43 ГПК України.
В якості доказів зловживання процесуальними правами з боку позивача Акціонерне товариство Комерційний банк "ПриватБанк"  посилається на ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.06.2021, якою суддя Сташків Р.Б. задовольнив заяву Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" про відвід судді Стасюка С.В. від розгляду справи №910/4650/21.
В свої апеляційній скарзі відповідач посилається на дану ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.06.2021, де вказує про визнання судом доведеними обставини зловживання позивачем своїми процесуальними правами. 
В змісті ухвали Господарського суду міста Києва від 09.06.2021 перелічено наведені відповідачем факти щодо звернення позивачем до Господарського суду міста Києва з рядом позовів, які спочатку були подані без дотримання окремих вимог ГПК, які стали підставою залишити їх без руху, потім позивач або усував недоліки позовів, або подав заяви про відкликання/залишення таких позовів без розгляду.
Окрім посилання на ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.06.2021, апелянт зазначає у свої апеляційній скарзі про те, що суд першої інстанції повинен був залишити позов Акціонерного товариства "Запорізький завод феросплавів" без розгляду саме за клопотанням відповідача на підставі ч. 3 ст. 43 ГПК України, а не за заявою позивача на підставі п.5 ч. 1 ст.226 ГПК України.
Крім цього, відповідач стверджує, що залишення позову без розгляду за заявою позивача на підставі п.5 ч. 1 ст. 226 ГПК України не лише залишає протиправні дії останнього без належної реакції та будь-якої відповідальності, а навпаки - сприяє Позивачеві в подальших зловживаннях та маніпуляціях, тоді як суд зобов`язаний перешкоджати їм. 
Також, Акціонерне товариство Комерційний банк "ПриватБанк" у своїй в апеляційній скарзі зазначає, що суд першої інстанції порушив ч.7 ст. 183 ГПК щодо порядку проведення підготовчого засідання. 
На думку відповідача, порушення порядку проведення підготовчого засідання виражалось в тому, що у судовому засіданні 05.07.2021 було оголошено перерву до 19.07.2021 для того, щоб позивач міг подати свої заперечення проти клопотання Відповідача у письмовому вигляді. 
Однак, як стверджує апелянт, одразу після перерви в судому засіданні 19.07.2021 судом першої інстанції спочатку було розглянуто заяву позивача про залишення без розгляду позову, яку було повторно подано до суду 19.07.2021, замість продовження розгляду клопотання відповідача про залишення позову без розгляду, у зв`язку, зі зловживанням позивачем процесуальними правами.
Отже, на думку, Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк", оскільки позивач вже подав 31.05.2021 заяву про залишення позову без розгляду, а потім відклав її 05.07.2021, та звернувшись повторно з такою заявою 19.07.2021 з тих же самих підстав, є нічим іншим, як черговим зловживанням позивачем процесуальними правами. Однак, на думку, відповідача, суд першої інстанції не вжив заходів для запобігання такому зловживанню позивачем процесуальними правами. 
Відповідач вказує, що судом першої інстанції було порушено ч. 5 ст. 236 ГПК України, у зв`язку з тим, що суд не з`ясував обставини, на які посилається відповідач у своєму клопотанні про залишення позову без розгляду і доповненнях до них та не надав оцінки відповідним аргументам відповідача. 
На думку відповідача, суд першої інстанції всупереч ч. 5 ст. 236 ГПК України не встановив відповідні обставини та не надав оцінку вказаним аргументам відповідача, що призвело до порушення п. п. 2, 3 ч. 3 ст. 43 ГПК України, де зазначено, що вчинення дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями є одним із способів зловживань процесуальними правами, а відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 43 ГПК України подання завідомо безпідставного позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер, є іншим способом зловживання процесуальними правами. 
Таким чином, на думку Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" суд першої інстанції не з`ясував обставини, що мали значення для належного вирішення питання залишення позову без розгляду, не дослідивши ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.06.2021 для встановлення факту зловживання процесуальними правами та судом не було надано оцінку відповідним аргументам відповідача щодо вжиття заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. 
26.08.2021 від Акціонерного товариства "Запорізький завод феросплавів" надійшли письмові пояснення щодо аргументів та доводів, які викладені в апеляційній скарзі Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк".
У своїх письмових поясненнях Акціонерне товариство "Запорізький завод феросплавів" зазначає, що в його діях відсутні будь-які зловживання процесуальними права при звернені до Господарського суду міста Києва з позовами.
Зокрема, позивач зазначає, що відповідно до змісту ухвали Господарського суду міста Києва від 09.06.2021, якою було задоволено заяву Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" про відвід суддя Стасюка С.В., та на яку відповідач посилається, як на визнання факту зловживання процесуальними правами з боку позивача, не вбачається жодних підтверджень зловживання процесуальними правами з боку Акціонерного товариства "Запорізький завод феросплавів". 
На думку позивача, в ухвалі Господарського суду міста Києва від 09.06.2021 у справі №910/4650/21 судом не було встановлено і також не ухвалено рішення про зловживання процесуальними правами Акціонерним товариством "Запорізький завод феросплавів". На підтвердження своїх аргументів, позивач зазначає, що в ухвалі Господарського суду міста Києва від 09.06.2021 у справі №910/4650/21 судом було наведено зазначені відповідачем факти звернення позивачем з позовними заявами до Господарського суду міста Києва з відповідними недоліками та зроблено висновки тільки щодо фактів звернення Акціонерним товариством "Запорізький завод феросплавів" з позовними заявами до Господарського суду міста Києва.  
В тексті самої ухвали Господарського суду міста Києва від 09.06.2021 у справі №910/4650/21, на думку позивача, відсутні будь - які посилання на норми Господарського процесуального кодексу України щодо регулюють питання зловживання процесуальними правами, а також відсутні факти, мотиви та доводи, що підтверджують зловживання процесуальними правами з боку позивача. 
Крім цього, у своїх письмових поясненнях позивач зазначає, що у справі №910/4650/21 було здійснено новий авторозподіл справи серед суддів Господарського суду міста Києва та призначено суддю Ковтуна С.А. для розгляду зазначеної справи №910/4650/21. 
Також, Акціонерне товариство "Запорізький завод феросплавів" зазначає, що в положеннях Господарського процесуального кодексу України позивачеві надано право відкликати та залишати без розгляду свою позовну заяву у відповідному порядку, тому будь-які аргументи і доводи, зазначені Акціонерним товариством Комерційний банк "ПриватБанк" щодо зловживання процесуальними правами з боку позивача в розрізі користування зазначеним правом, є безпідставними та необґрунтованими, адже позивач користувався наданими йому процесуальними правами відповідно до Господарського процесуального кодексу України. 
Також, у своїх письмових поясненнях позивач заперечує проти аргументів відповідача щодо зловживання процесуальними правами з боку Акціонерного товариства "Запорізький завод феросплавів", які виражались в поданні до Господарського суду міста Києва ряду заяв, а саме: заяви про залишення  позову без розгляду від 31.05.2021, заяви про відкладення заяви про залишення позову без розгляду  від 05.07.2021, та заяви про залишення позову без розгляду від 19.07.2021. Адже, позивач звертався до Господарського суду міста Києва з заявами про залишення позову без розгляду в межах наданих йому процесуальних прав ст. 226 ГПК України, оскільки у господарському процесуальному законодавстві не передбачено жодних обмежень щодо кількості звернень учасників справи із заявою про залишення позову без розгляду. 
Розглянувши апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк", дослідивши докази, заслухавши аргументи та доводи сторін у справі, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне. 
Проаналізувавши ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.06.2021 у справі №910/4650/21, якою було задоволено заяву Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" про відвід судді Стасюка С.В., колегія суддів зазначає, що в змісті зазначеної ухвали перераховано наведені Акціонерним товариством Комерційний банк "ПриватБанк" факти звернення Акціонерним товариством "Запорізький завод феросплавів" до Господарського суду міста Києва з позовними заявами, які містили певні недоліки. 
Відповідно до ч.1 ст.234 ГПК України ухвала, що викладається окремим документом, складається з:
1) вступної частини із зазначенням:
а) дати і місця її постановлення;
б) найменування суду, прізвища та ініціалів судді (суддів);
в) імен (найменувань) учасників справи;
2) описової частини із зазначенням суті клопотання та імені (найменування) особи, яка його заявила, чи іншого питання, що вирішується ухвалою;
3) мотивувальної частини із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу;
4) резолютивної частини із зазначенням:
а) висновків суду;
б) строку і порядку набрання ухвалою законної сили та її оскарження.
Водночас, колегія суддів констатує, що в змісті ухвали Господарського суду міста Києва від 09.06.2021 у справі №910/4650/21 відсутні посилання суду на норми Господарського процесуального кодексу України щодо зловживання процесуальними правами та, більше того, відсутні висновки і рішення суду про наявність в діях Акціонерного товариства "Запорізький завод феросплавів" будь-якого зловживання процесуальними правами, в тому числі зловживання процесуальними правами у спосіб визначений п. 2 ч.2 ст. 43 ГПК України, шляхом вчинення дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями, а також у спосіб визначений п.3 ч. 2 ст. 43 ГПК України, шляхом подання завідомо безпідставного позову, за відсутності предмета спору та у спорі, який має очевидно штучний характер. 
Крім того, колегія суддів зазначає, що ухвала Господарського суду міста Києва від 09.06.2021 у справі №910/4650/21 не має обов`язкового подальшого значення при розгляді справи, оскільки у відповідності до зазначеної ухвали було відведено суддю Стасюка С.В. від розгляду справи №910/4650/21, внаслідок чого було здійснено новий авторозподіл справи серед суддів Господарського суду міста Києва та призначено суддю Ковтуна С.А. для розгляду справи №910/4650/21. 
Як зазначено в ч. 14 ст.32 ГПК України, у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Таким чином, колегія суддів приходить до висновків, що після відводу судді Стасюка С.В. від розгляду справи №910/4650/21 та призначенням судді Ковтуна С.А. для розгляду зазначеної справи, розгляд справи почався спочатку і усі поточні судові рішення, які були прийнятті до моменту нового авторозподілу вказаної справи серед суддів Господарського суду міста Києва, не є обов`язковими до врахування при подальшому розгляді справи №910/4650/21. 
При цьому, колегія суддів зазначає, що суддя Ковтун С.А. не відкривав провадження у даній справі, не здійснював об`єднання в одне провадження декількох справ у даній справі та не вчиняв жодних процесуальних дій, які б свідчили про його неупередженість під час розгляду даної справи та постановленні ухвали про залишення позову без розгляду від 19.07.2021 у справі №910/4650/21.
З приводу доводів Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" щодо порушення Господарським судом міста Києва ч. 5 ст. 236 ГПК України, у зв`язку з тим, що суд не з`ясував обставини, на які посилається відповідач у своєму клопотанні про залишення позову без розгляду і доповненнях до них, та не надав оцінки відповідним аргументам відповідача, колегія суддів зазначає наступне. 
В своїй апеляційній скарзі Акціонерне товариство Комерційний банк "ПриватБанк" зазначає, що мотивувальна частина ухвали Господарського суду міста Києва про залишення позову без розгляду від 19.07.2021 має бути змінена шляхом зміни підстави для залишення позову без розгляду на ч.3 ст. 43 ГПК України, у зв`язку зі зловживанням позивачем процесуальними правами у спосіб визначений п. 2 ч.2 ст. 43 ГПК України, шляхом вчинення дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями, а також у спосіб визначений п.3 ч. 2 ст. 43 ГПК України, шляхом подання завідомо безпідставного позову, за відсутності предмета спору та у спорі, який має очевидно штучний характер. 
Колегія суддів зазначає, що на стадіях відкриття провадження та підготовчого провадження суд позбавлений можливості надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити предмет та підставу позову до розгляду справи по суті.
Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/ відсутність порушеного права чи інтересу. Суд першої інстанції не має повноважень на вказаній стадії для дослідження підстав та предмету позову, а повинен це встановити під час розгляду справи по суті на підставі зібраних у справі доказів обставини щодо порушення прав та інтересів позивача за захистом, яких він звернувся, і лише за наслідками такого розгляду вирішувати питання щодо наявності чи відсутності предмета позову. 
Отже, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції фактично позбавлений в праві встановлювати факти та обставини з приводу предмета та підстав позову на стадії підготовчого провадження, суд може це зробити тільки на стадії розгляду справи по суті. 
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що доводи Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" щодо подання Акціонерним товариством "Запорізький завод феросплавів" завідомо безпідставного позову, за відсутності предмета спору та у спорі, який має очевидно штучний характер, є необгрунтованими та безпідставними.
Відповідно до ст. 13 ГПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу свої вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. 
Згідно з ч. 2 ст. 13 ГПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Також, як зазначено в ч. 2 ст. 14 ГПК України, учасники справи розпоряджаються своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. 
В силу приписів частини 1 статті 43 ГПК України, учасники процесу та їх представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Виходячи з положень статті 43 ГПК України, учасники судового процесу мають добросовісно користуватись процесуальними правами, в тому числі щодо подання заяви про відвід, враховуючи завдання та основні засади господарського судочинства, визначені статтею 2 ГПК України, якими є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. 
Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.
Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб. 
Процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.
Процесуальні права, надані законом тим особам, які беруть участь у процесі при розгляді справ, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.
Відповідно до пунктів 2, 3 ч.2 ст.43 ГПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема: 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддям, 3)подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер. 
З приводу аргументів Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" щодо порушення Господарським судом міста Києва ч. 7 ст. 183 ГПК України, а саме порядку проведення підготовчого засідання, колегія суддів зазначає наступне. 
У судовому засіданні 05.07.2021 Господарський суд міста Києва продовжив розгляд справи і розпочав розгляд клопотань Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" про залишення позову без розгляду через зловживання позивачем процесуальними правами. За результатами цього засідання суд зобов`язав позивача подати свої заперечення проти клопотання відповідача у письмовому вигляді та оголосив перерву до 19.07.2021.
На думку відповідача, суд першої інстанції повинен був продовжити розгляд справи після перерви з розгляду клопотання Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" про залишення позову без розгляду через зловживання позивачем процесуальними правами, натомість Господарський суд міста Києва спочатку розглянув заяву позивача про залишення позову без розгляду від 19.07.2021, яку Акціонерне товариство "Запорізький завод феросплавів" подало повторно, що, на думку відповідача, є також порушенням та зловживанням з боку позивача. 
Відповідно до пункту 5 частини першої статті 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду. 
У частині 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.
Ураховуючи, що позивач  реалізував процесуальне право на подання заяви про залишення позову без розгляду, яка, як установив суд першої інстанції, подана до початку розгляду справи по суті і підписана уповноваженою особою позивача, зважаючи на викладені положення процесуального законодавства, Господарський суд міста Києва дійшов правильного висновку про наявність правових підстав для задоволення такої заяви та залишення позову без розгляду згідно з пунктом 5 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, а тому також не знаходять свого підтвердження й аргументи апеляційної скарги про те, що залишення позову без розгляду порушує права та інтереси Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк".
Крім того, з приводу посилань Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.06.2021 у справі №910/4650/21 в розрізі можливого зловживання позивачем процесуальними правами у спосіб, визначений п. 2 ч.2 ст.43 ГПК України, шляхом вчинення дій (зокрема, подачі низки позовів до Господарського суду міста Києва з наявними недоліками, які позивач не усував, або подавав заяви про відкликання/залишення таких позовів без розгляду), метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями, колегія суддів зазначає наступне.
Зі змісту ухвали Господарського суду міста Києва від 09.06.2021 у справі №910/4650/21 вбачається, що у період з 04.02.2021 по 09.02.2021 Акціонерне товариство "Запорізький завод феросплавів" подало до Господарського суду міста Києва низку позовних заяв до Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" про визнання припиненими зобов`язань за різними кредитними договорами, які за результатами автоматизованого розподілу потрапили на розгляд різних суддів Господарського суду м. Києва. Вказані позовні заяви спочатку були подані без дотримання окремих вимог ГПК, які стали підставою залишити їх без руху: без документа про сплату судового збору; без доказів відправки копії позовної заяви з додатками відповідачу; без окремих додатків, на які міститься посилання в позовній заяві. Після того, як всі ці позови були повернуті/залишені без руху, позивач у період з 12.03.2021 по 24.03.2021 переподавав їх із тими ж самими недоліками, що й були при першій подачі. При цьому, кожного разу відповідні документи зазначались в переліку додатків позовної заяви, але фактично не подавались, про що працівниками канцелярії суду складались відповідні акти, які містяться в матеріалах справи.
Як пояснюється позивачем, не заперечується відповідачем та підтверджується матеріалами справи, усі зазначені вище позови Акціонерного товариства "Запорізький завод феросплавів" подавалися щодо різних кредитних договорів, які укладені останнім з Акціонерним товариством Комерційний банк "ПриватБанк", а тому такі позовні заяви за умови аналогічного обгрунтування мають різний предмет спору.
У відповідності до частин 1, 2 ст.4 Господарського процесуального кодексу України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.
Згідно з ч.1 ст.14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Частинами першою - третьою статті 174 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.
Відповідно до частини четвертої, шостої статті 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.
Приписами статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечить можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання, та прийняття її до розгляду судом першої інстанції. 
Разом з тим частиною шостою зазначеної статті визначено негативний наслідок для позивача у разі невиконання вимог суду щодо усунення недоліків позовної заяви у вигляді її повернення, про що виноситься ухвала.
Аналогічна позиція зазначена в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного суду від 17.12.2019 у справі №910/5589/18.
Крім того, в п.5 ч. 1 ст. 226 ГПК України зазначено, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду. 
Таким чином, в положеннях Господарського процесуального кодексу України наявні механізми відкликання та залишення позовної заяви без розгляду, які надають процесуальну можливість та гарантують позивачеві право повернути або залишити без розгляду свою позовну заяву.
Отже, з огляду на викладене, колегією суддів вбачається, що звернення Акціонерним товариством "Запорізький завод феросплавів" до Господарського суду міста Києва з декількома позовами до Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк", які мають різний предмет спору, є формою реалізації Акціонерним товариством "Запорізький завод феросплавів" свого права на звернення до господарського суду в порядку, передбаченому в положеннях Господарського процесуального кодексу України. При цьому, наявність у зазначених позовах недоліків, їх подальше усунення або відкликання/залишення таких позовів без розгляду не є свідченням недобросовісного використання наданих позивачу законом процесуальних прав на звернення до суду та не свідчить про маніпуляцію автоматизованим розподілом справ між суддями Господарського суду міста Києва, оскільки вказані процесуальні дії не вказують на порушення процесуальних прав інших осіб, ускладнення розгляду справи, а також порушення частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Поряд із цим, ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.04.2021 року у справі №910/4650/21 об`єднано в одне провадження справи №910/4650/21, №910/4211/21, №910/4218/21, №910/4219/21, №910/4544/21, №910/4548/21, №910/4666/21 та присвоєно об`єднаній справі №910/4650/21.
Відповідно до частин 1, 2 ст.173 ГПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. 
Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).
Суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами:
1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача;
2) одного й того самого позивача до різних відповідачів;
3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.
Згідно з ч.7 ст.173 ГПК України про об`єднання справ в одне провадження, роз`єднання позовних вимог, про відмову в об`єднанні справ в одне провадження, роз`єднанні позовних вимог суд постановляє ухвалу.
З огляду на матеріали справи та положення Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів зазначає, що об`єднання в одне провадження декількох справ за позовами є виключним повноваженням суду, яке реалізується останнім у порядку передбаченому в нормах  Господарського процесуального кодексу України, що, у свою чергу, не може свідчити про наявність в діях Акціонерного товариства "Запорізький завод феросплавів" зловживання процесуальними правами.
Враховуючи усе вищевикладене, суд вважає, що доводи Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" щодо можливого зловживання позивачем процесуальними правами у спосіб, визначений п. 2 ч.2 ст. 43 ГПК України, шляхом вчинення дій (зокрема, шляхом подачі низки позовів до Господарського суду міста Києва з наявними недоліками, які позивач не усував або подавав заяви про відкликання/залишення таких позовів без розгляду), метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями, є необгрунтованими та безпідставними.
З огляду на викладене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду приходить до висновків, що твердження та доводи Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" про зловживання процесуальними правами Акціонерним товариством "Запорізький завод феросплавів" у спосіб визначений п. 2 ч.2 ст. 43 ГПК України, шляхом вчинення дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями, а також у спосіб визначений п.3 ч. 2 ст. 43 ГПК України, шляхом подання завідомо безпідставного позову, за відсутності предмета спору та у спорі, який має очевидно штучний характер, не підтверджуються відповідними доказами та обставинами справи. 
Таким чином, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду приходить до висновку, що ухвала Господарського суду міста Києва від 19.07.2021 у справі №910/4650/21 є законною, обгрунтованою та такою, що постановлена у відповідності до норм матеріального і процесуального права, а тому підлягає залишенню без задоволення апеляційна скарга Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.07.2021 у справі №90/4650/21.
Керуючись ст. ст. 74, 129, 269, 275, 276, 281, 282, 283, 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, - 
ПОСТАНОВИВ
1.Апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.07.2021 у справі №910/4650/21 залишити без задоволення.
2.Ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.07.2021 у справі №910/4650/21 залишити без змін.
3.Матеріали справи №910/4650/21 повернути до Господарського суду міста Києва.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути   оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.   ст. 287-289 Господарського процесуального кодексу України.
          Повний текст постанови складено 26.08.2021.     

Головуючий суддя                                                            Л.Г. Сітайло 

Судді                                                                                С.А. Пашкіна

                                                                                Л.В. Кропивна