П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

20 липня 2021 р.	м.Одеса	Справа № 540/4102/20	
Головуючий в 1 інстанції: Бездрабко О.І.
          П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
          головуючого судді:  Шляхтицького О.І.
          суддів: Семенюка Г.В. ,  Домусчі С.Д. 
          розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Чорноморської митниці Держмитслужби на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 16.02.2021 по справі № 540/4102/20 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕТРОКОМЕРЦ" до Чорноморської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів № UA 508110/2020/000005/1 від 10.07.2020, –

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог.
У грудні 2020 року товариство з обмеженою відповідальністю "ТЕТРОКОМЕРЦ" звернулась з адміністративним позовом, в якому просило:
- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 10.07.2020 № UA508110/2020/000005/1.
В обґрунтування позовних вимог зазначалось, що 01.08.2019 ТОВ "ТЕТРОКОМЕРЦ" уклало контракт № 03/2019, відповідно до якого продавець зобов`язується на умовах СІF Херсон виготовити, продати та здійснити поставку, а покупець придбати білий портланд цемент ЕN 197 СЕМ І 52.5 R. На підставі вказаного контракту та супроводжувальних документів продавець здійснив поставку білого портланд цементу: 25/1 ЕN 197-1 СЕМ І 52.5 R - 69 доларів США/тонна, 1250/1 ЕN 197-1 СЕМ І 52.5 R - 69 доларів США/тонна. Під час декларування вказаних товарів позивачем відповідно до ст.ст.57, 58 МК України самостійно визначено митну вартість товарів за основним методом, а саме, за ціною контракту. З метою митного оформлення товарів та на підтвердження заявленої митної вартості товарів позивачем надано Чорноморській митниці Держмитслужби повний пакет документів, передбачений ст.53 МК України. Проте, 10.07.2020 р. відповідачем прийнято рішення № UA508110/2020/000005/1, яким за резервним методом скориговано митну вартість товарів. Вважає, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів прийнято з порушенням вимог МК України, так як воно не містить жодних конкретних підстав щодо не підтвердження декларантом числових значень складових митної вартості імпортованих товарів та які саме документи містять розбіжності. При цьому, позивач не погоджується з обставинами, на які вказує в оскаржуваному рішенні відповідач, оскільки вони жодним чином не спростовують митної вартості, яка визначена позивачем у поданій митній декларації, і не є підставою для здійснення коригування її вартості. З огляду на викладене вважає, що висновок митного органу щодо не підтвердження ТОВ "ТЕТРОКОМЕРЦ" числового значення складових митної вартості товарів, заявлених за основним методом її визначення, є безпідставним, так як позивачем надано всі обов`язкові документи, передбачені ч.2 ст.53 МК України.
Відповідач проти задоволення позову заперечував, надав до суду першої інстанції відзив на позовну заяву у якому зазначив, оскільки декларантом до митного органу було подано митну декларацію для здійснення митного оформлення товарів, ввезених відповідно до договору від 01.08.2019 № 3/2019, укладеного між ТОВ "ТЕТРОКОМЕРЦ" та компанією ONGEL YAPI INSAAT VE DIS TICARET LIMITED. Перевірка правильності визначення митної вартості товарів здійснювалася згідно з вимогами розділу ІІІ Митного кодексу України, наказу Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 № 689 "Про затвердження методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України". За результатами аналізу рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних та подібних товарів, інформація про які наявна в ПІК "ЄАІС Держмитслужба", виявлено невідповідність заявленого рівня митної вартості до інформації, яка є в розпорядженні митниці. Перевіркою поданих документів на наявність у них розбіжностей та невідповідностей було встановлено наступне. У наданому до митного оформлення рахунку-фактурі відсутнє посилання на контракт, на виконання якого він виданий, а також банківські реквізити продавця. Поставка товару здійснювалася не безпосереднім виробником товару, а посередником, натомість на вимогу митного органу договору з третіми особами, пов`язаними з контрактом, декларантом надано не було. Надані декларантом фактури виробника товару від 30.06.2020 № МС52020000002103 та № МС52020000002102 видано пізніше дати відправки товару за договором, вказані рахунки не містять вказівки про умови поставки товару, яка може суттєво впливати на митну вартість товару. Калькуляція собівартості товару, видана виробником, також датована 10.07.2020, тобто після фактичної доставки задекларованого товару. Відповідно до п.9.1 контракту від 01.08.2019 № 3/2019 продавець разом з відвантаженим товаром надає відвантажувальні специфікації, які є також доказом вартості поставленого товару, яких при митному оформленні товару не надано. У зв`язку з тим, що документи надані декларантом для здійснення митного оформлення та для підтвердження заявленої митної вартості містять розбіжності та не містять усіх необхідних відомостей стосовно складових митної вартості, декларанту було запропоновано надати додаткові документи для підтвердження митної вартості: платіжні та бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти виробника; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Позивачем надано е-фактури від 30.06.2020 та калькуляції компанії виробника від 10.07.2020. Перевіркою додатково наданих документів встановлено, що у своїй сукупності вони не спростовують сумнівів у достовірності наданої інформації, внаслідок чого було застосовано наявну в митниці інформацію щодо аналогічних (подібних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено. Таким чином, оскаржуване рішення є правомірним, а тому підстави для його скасування відсутні.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.
Херсонський окружний адміністративний суд рішенням від 16 лютого 2021 року позов товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕТРОКОМЕРЦ" до Чорноморської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення митного органу про коригування митної вартості товарів від 10.07.2020 – задовольнив.
Визнав протиправним та скасувати рішення митного органу про коригування митної вартості товарів від 10.07.2020 № UA508110/2020/000005/1.
Стягнув з Чорноморської митниці Держмитслужби за рахунок її бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕТРОКОМЕРЦ" судовий збір у сумі 2 102,00 (дві тисячі сто дві) грн.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.
Не погоджуючись з даним рішенням суду, Чорноморська митниця Держмитслужби подав апеляційну скаргу.
В апеляційній скарзі зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм процесуального та неправильним застосуванням норм матеріального права, неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків суду обставинам справи, недоведеністю обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважав встановленими, у зв`язку з чим просить його скасувати та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову відмовити.
Апелянт, мотивуючи власну правову позицію, акцентує на таких обставинах і причинах незаконності і необґрунтованості оскаржуваного судового рішення:
- суд першої інстанції проігнорував, що подані декларантом документи для підтвердження заявленої митної вартості містять розбіжності, а саме: наданому до митного оформлення рахунку-фактурі від 23.06.2020 № ONІ2020000000009 відсутнє посилання на контракт, на виконання якого він виданий, а також банківські реквізити продавця; дата видачі документа е-Fatura № НОМЕР_1 від 30.06.2020 р., е-Fatura № НОМЕР_2 від 30.06.2020 пізніше дати інвойсу від 26.06.2020 р. № ONІ2020000000009 та митної декларації країни відправлення 20310600ЕХ001211 від 26.06.2020; у додатково наданих: е-Fatura № МС52020000002101 від 30.06.2020 р., е-Fatura № МС52020000002103 від 30.06.2020 відсутнє посилання на яких умовах згідно Інкотермс здійснюється продаж товару;
- суд першої інстанції  не взяв до уваги той факт, що поставка товарів здійснювалась не безпосереднім виробником товару, а посередником, натомість на вимогу митного органу договору з третіми особами, пов`язаними з контрактом, а саме з безпосереднім виробником товару декларантом надано не було.

Обставини справи.
Суд першої інстанції встановив, що 01.08.2019 між ТОВ "ТЕТРОКОМЕРЦ" (Покупець) та ONGEL YAPI INSAAT VE DIS TICARET LIMITED укладено контракт № 3/2019 на продаж на умовах СІF згідно Інкотермс в редакції 2000 року шпаклівки (SATEN and GYPSUM) в асортименті, кількості, якості та ціні, вказаній в інвойсі. 
01.09.2019 сторонами укладено додаткову угоду № 1 до контракту, якою доповнено п.1 контракту щодо товару, який продається та придбавається - білий портланд цемент ЕN 197-1 СЕМ І 52.5 R та скловата. 
23.06.2020 сторонами укладено додаткову угоду № 7 до контракту, в якій визначено, що вартість однієї метричної тонни згідно інвойсу номер ОNІ2020000000009 від 23.06.2020 білого портланд цементу на умовах СІF Херсон, враховуючи вантажну доставку і страховку згідно Інкотермс 2010 марки: 25/1 ЕN 197-1 СЕМ І 52.5 R - 69,00 доларів США/тонна, 1250/1 ЕN 197-1 СЕМ І 52.5 R - 64,00 доларів США/тонна, транспортування - 32.138,00 доларів США.
На виконання умов контракту ONGEL YAPI INSAAT VE DIS TICARET LIMITED поставило ТОВ "ТЕТРОКОМЕРЦ" товар № 1: білий портланд цемент: 25/1 ЕN 197-1 СЕМ І 52.5 R - 1798000 кг упакований в 1160 слінг-бегів (паперові мішки 71920 шт. по 25 кг), 1250/1 ЕN 197-1 СЕМ І 52.5 R - 1300000 кг, упакований в 1040 біг-бегів.
10.07.2020 декларантом подано митну декларацію для здійснення митного оформлення зазначених товарів - МД № UА508110/2020/003071. Митна вартість товарів, визначена декларантом самостійно за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).
Для здійснення митного оформлення та підтвердження заявленої митної вартості товарів декларантом надані наступні документи: пакувальний лист від 23.06.2020  б/н; рахунок-фактуру (інвойс) від 23.06.2020 № ONІ2020000000009; коносамент від 30.06.2020 № 1; вантажну відомість від 30.06.2020 б/н; сертифікат про походження товару від 01.07.2020 р. № S0388373; документ, що підтверджує вартість страхування, від 09.07.2020 № 1; документ, що підтверджує вартість страхування, від 26.06.2020 р. № 40-2201-20-00005; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу 01.08.2019 № 3/2019; доповнення до зовнішньоекономічного договору від 01.09.2019 № 1; доповнення до зовнішньоекономічного договору від 23.06.2020 № 7; договір про надання послуг митного брокера від 25.06.2018 № 25/06-1; MSDS від 27.05.2016; сертифікат від 22.05.2009 № 1784-CPD-0277; сертифікат від 25.03.2009 № ISG0007; копія митної декларації країни відправлення від 26.06.2020 № 20310600ЕХ001211. 
За результатами перевірки МД № UА508110/2020/003071 та поданих до неї документів, сформоване повідомлення від 10.07.2020, відповідно до якого, на підставі ст.53 МК України, митницею запропоновано ТОВ "ТЕТРОКОМЕРЦ" надати додаткові документи, а саме: 1) платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 2) виписку з бухгалтерської документації; 3) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 4) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
10.07.2020 на виконання вимог митного органу позивач додатково надав відповідачу е-Fatura № МС52020000002101 від 30.06.2020, е-Fatura № МС52020000002103 від 30.06.2020, калькуляцію собівартості товару від виробника від 10.07.2020 б/н, калькуляцію собівартості товару від відправника від 10.07.2020 б/н. Також, повідомив про відсутність будь-яких інших документів.
10.07.2020 відповідачем прийняте рішення про коригування митної вартості товарів № UA508110/2020/000005/1, відповідно до якого визначено вартість товару - 0,0805 доларів США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 3098000 кг х 0,0805 доларів США/кг = 249389 доларів США). 
Приймаючи дане рішення про коригування митної вартості товарів відповідач вказав на наступні підстави: "Заявлену декларантом митну вартість товару не може бути визнано у зв`язку з тим, що документи, надані для підтвердження митної вартості, не містять усіх необхідних даних та не усі відомості та розрахунки підтверджені. Отже, декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару. Додатково декларантом подано: е-Fatura № МС52020000002101 від 30.06.2020, е-Fatura № МС52020000002103 від 30.06.2020 р., калькуляцію собівартості товару від виробника від 10.07.2020 б/н, калькуляцію собівартості товару від відправника від 10.07.2020 р. б/н. Декларантом не подані усі необхідні документи, а саме: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, оскільки відправник товару не є виробником, каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту).
При цьому подані декларантом документи для підтвердження заявленої митної вартості містять розбіжності, а саме:
- у наданому до митного оформлення рахунку-фактурі від 23.06.2020 № ONІ2020000000009 відсутнє посилання на контракт, на виконання якого він виданий, а також банківські реквізити продавця;
- дата видачі документа е-Fatura № НОМЕР_1 від 30.06.2020 р., е-Fatura № МС52020000002103 від 30.06.2020 пізніше дати інвойсу від 26.06.2020 № ONІ2020000000009 та митної декларації країни відправлення 20310600ЕХ001211 від 26.06.2020;
- у додатково наданих: е-Fatura № МС52020000002101 від 30.06.2020 р., е-Fatura № МС52020000002103 від 30.06.2020 відсутнє посилання на яких умовах згідно Інкотермс здійснюється продаж товару. 
Крім того, у митному органі наявна інформація щодо вартості подібного товару, яка суттєво відрізняється від заявленого декларантом рівня митної вартості. 
Таким чином, митну вартість товарів скориговано та визначено за резервним методом відповідно до ст.64 МК України на підставі інформації, наявної у митного органу: МД від 09.06.2020 № UА508110/2020/002685. Рівень скоригованої митної вартості складає 0,0805 доларів США/кг (числове значення митної вартості товару становить: "Білий портланд цемент" - 3098000 кг х 0,0805 дол. США/кг = 249389 дол. США).
Попередні методи не застосовуються з наступних причин: основний метод (вартість операції) - неподання усіх необхідних документів, які підтверджують митну вартість товару, невідповідність ціни угоди інформації, що наявна у митного органу. Другорядні: - за ціною договору щодо ідентичних товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо ідентичних товарів; - за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо подібних (аналогічних) товарів; - на основі віднімання вартості - відсутність інформації щодо числового значення витрат для цілей вирахування вартості; - на основі додавання вартості (обчислена вартість) - відсутність інформації щодо складових для обчислення вартості товару".
Вважаючи таке рішення протиправним, позивач звернувся до суду із позовною заявою про його скасування.
Вказані обставини сторонами не заперечуються, а отже є встановленими.

Висновок суду першої інстанції.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив того, що виявлені митним органом розбіжності є формальними та несуттєвими, які не впливають на рівень заявленої митної вартості, тому доводи відповідача про те, що подані позивачем документи не дозволяли у належний спосіб перевірити числове значення складових митної вартості товарів та відомості щодо їх ціни, не відповідають встановленим фактичним обставинам справи. 
Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції правильними і такими, що відповідають вимогам статей 2, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 78 КАС України, Митного кодексу України.

Джерела права й акти їх застосування та оцінка суду.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 1  статті 246 МК України  визначено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
Згідно з частиною 1  статті 248 МК України  митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
Статтею 49 МК України  встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
З огляду на положення частини 1  статті 52 МК України  заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому  розділом VIII цього Кодексу  та цією главою.
На підставі частини 1 статті 51 МК України  митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього  Кодексу.
Відповідно до ч.ч.2, 3  статті 57 МК України  основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього  Кодексу.
Частиною 2  статті 58 МК України  встановлено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Згідно із частиною 2  статті 54 МК України  контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій  статті 58 цього Кодексу.
Відповідно до пункту 1 частини 4  статті 54 МК України  орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
На підставі ч.ч.1, 2 статті 53 МК України  у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій  статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Згідно із частиною 3  статті 53 МК України  у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення;   8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Відповідно до частини 5  статті 54 МК України  забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
З аналізу зазначених норм суд дійшов висновку, що право органу доходів і зборів щодо витребування від декларанта додаткових документів виникає у випадку встановлення ним обставин, які свідчать наявність розбіжностей у документах підтверджуючих митну вартість товарів, перелік яких визначено частиною 2  статті 53 МК України, а також ознак підробки або відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
Як встановлено судом, митним органом виявлено відсутність в поданих декларантом у документах відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості та розбіжності у поданих документах.
З огляду на зміст частини 10  статті 58 МК України  при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:
1) витрати, понесені покупцем:
а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів;
б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами;
в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;
2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:
а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів;
б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів;
в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів;
г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;
3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті;
4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;
5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;
6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;
7) витрати на страхування цих товарів. 
Відповідно змісту оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів, підставою для його прийняття стало встановлення відповідачем тієї обставини, що складові митної вартості достовірно документально не підтверджено, а подані декларантом документи для підтвердження заявленої митної вартості містять розбіжності, зокрема:
- у рахунку-фактурі від 23.06.2020 р. № ONІ2020000000009 відсутнє посилання на контракт, на виконання якого він виданий, а також банківські реквізити продавця;
- декларантом неподані усі необхідні документи, а саме: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, оскільки відправник товару не є виробником, каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);
- дата видачі документа е-Fatura № МС52020000002101 від 30.06.2020 р., е-Fatura № НОМЕР_2 від 30.06.2020 р. пізніше дати інвойсу від 26.06.2020 р. № ONІ2020000000009 та митної декларації країни відправлення 20310600ЕХ001211 від 26.06.2020 р.;
- у додатково наданих: е-Fatura № МС52020000002101 від 30.06.2020 р., е-Fatura № МС52020000002103 від 30.06.2020 р. відсутнє посилання на яких умовах згідно Інкотермс здійснюється продаж товару;
- у митному органі наявна інформація щодо вартості подібного товару, яка суттєво відрізняється від заявленого декларантом рівня митної вартості.   
Щодо доводів митного органу, що відсутність у рахунку-фактурі від 23.06.2020 № ONІ2020000000009 посилання на контракт, на виконання якого він виданий, а також банківських реквізитів продавця, суд зазначає наступне, що вказані митним органом порушення не впливають на ціноутворення, а також не спростовують реальну вартість товару.
Рахунок-фактура (інвойс) - у міжнародній комерційній практиці документ, який надається продавцем покупцю і містить перелік товарів, їх кількість і ціну, за якою вони постачаються покупцю, формальні особливості товару (колір, вагу та ін..), умови поставки та відомості про відправника та отримувача. При цьому, форма вказаного документу не затверджена ні міжнародним законодавством, ні законодавством України.
З огляду того, що рахунок-фактура від 23.06.2020 № ONІ2020000000009 за своїм змістом містить відомості щодо переліку товару, його кількість і ціну, формальні особливості товару, умови поставки та відомості про відправника та отримувача, які дозволяють їх ідентифікувати, суд приходить до висновку про відсутність у митного органу підстав вважати вказаний документ таким, що викликає сумніви у його достовірності чи достовірності відомостей, які він містить.
Щодо тверджень відповідача щодо не відображення у інвойсі відомостей про контракт, на виконання якого виданий інвойс, а також банківських реквізитів продавця, не обґрунтований жодною нормою чинного міжнародного чи національного законодавства.
В той же час суд зауважує, що позивачем разом з іншими документами було подано митному органу специфікацію, в якій зазначено посилання на контракт, а в контракті відображено банківські реквізити продавця (додаткова угода до зовнішньоекономічного контракту №7, а.с.17) - компанії ONGEL YAPI INSAAT VE DIS TICARET LIMITED.
Так, поставка товару за контрактом від 01.08.2017 р. № 3/2019 здійснювалася на умовах CIF Херсон за правилами Інкотермс 2010 (п.1 контракту).
У відповідності до Інкотермс-2010 CIF (Cost, InsuranceandFreight (... named port ofdestination) - вартість, страхування і фрахт (... назва порту призначення). Термін "вартість, страхування та фрахт" означає, що поставка є здійсненою продавцем, коли товар перейшов через поручні судна в порту відвантаження. Продавець зобов`язаний понести витрати та оплатити фрахт, необхідні для доставки товару до названого порту призначення, проте, ризик втрати чи пошкодження товару, а також будь-які додаткові витрати, спричинені подіями, що виникають після здійснення поставки, переходять з продавця на покупця.
Тобто, за умовами поставки CIF саме на продавця покладається обов`язок забезпечення страхування на користь покупця проти ризику втрати чи пошкодження товару під час перевезення, а також сплати страхових внесків та вартості перевезення вантажу до порту відвантаження; в ціну товару включається вартість товару, фрахт до порту призначення та страхування від узгоджених ризиків.
Пунктом 1 контракту від 01.08.2019 № 3/2019 встановлено, що ціна товару зазначається в інвойсі.
У додатковій угоді від 23.06.2020 № 7 визначено, що вартість однієї тонни згідно інвойсу № ONІ2020000000009 від 23.06.2020 білого портланд цементу на умовах CIF Херсон, враховуючи вантажну доставку і страховку згідно Інкотерм 2010 марки: 25/1 ЕN 197-1 СЕМ І 52.5 R - 69,00 доларів США/тонна, 1250/1 ЕN 197-1 СЕМ І 52.5 R - 64,00 доларів США/тонна, транспортування - 32.138,00 доларів США.
  Враховуючи вищевикладене, документом, який підтверджує вартість товару, є інвойс; у вартість товару вже включено вантажну доставку та страховку.
Позивачем задекларовано митну вартість товару саме за ціною, яка вказана у інвойсі від 23.06.2020 № ONІ2020000000009, додатковій угоді від 23.06.2020 р. № 7. Крім того, ТОВ "ТЕТРОКОМЕРЦ" додатково 10.07.202 було надано митному органу калькуляцію собівартості виробника товару та калькуляцію собівартості відправника товару, в яких детально вказано складові остаточної вартості товару як виробника, так і відправника, які повністю співпадають із задекларованою позивачем митною вартістю товару.
Доводи відповідача про те, що в е-Fatura № МС52020000002101 від 30.06.2020, е-Fatura № НОМЕР_2 від 30.06.2020 відсутнє посилання на яких умовах згідно Інкотермс здійснюється продаж товару, суд відхиляє, так як вартість вказаних у них товарів повністю відповідає вартості, зазначеній у інвойсі від 23.06.2020 № ONІ2020000000009, в якому відображено умови поставки CIF Херсон.
Щодо твердження відповідача про те, що дата видачі е-Fatura № МС52020000002101 від 30.06.2020 та е-Fatura № МС52020000002103 від 30.06.2020 пізніше дати інвойсу від 23.06.2020 № ONІ2020000000009 та митної декларації країни відправлення від 26.06.2020 № 20310600ЕХ001211 жодним чином не свідчить про розбіжності у поданих позивачем для митного оформлення документах. Вищевказані документи були додатково надані ТОВ "ТЕТРОКОМЕРЦ" на вимогу митного органу і не суперечать відомостям, відображеним у інвойсі та митній декларації країни відправлення. Окрім цього, відповідач не обґрунтував яким чином вищезазначене впливає на митну вартість поставленого позивачу товару. 
  Аналогічно безпідставними є доводи відповідача у рішенні по коригування митної вартості товарів від 10.07.2020 № UA508110/2020/000005/1 про ненадання позивачем договору (угоди, контракту) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товару, рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаний із виконанням умов договору (угоди, контракту), так як ці документи згідно повідомлення митного органу від 10.07.2020 також не витребувалися у позивача. Крім того, жодних доказів про укладення таких договорів та сплати комісійних чи посередницьких послуг відповідачем не надано, а позивач заперечує наявність таких договорів. За таких обставин позивач не має можливості надати ті документи, які ним не укладалися.
Отже, суд відхиляє вищевказані доводи відповідача про наявність сумніву у заявленій позивачем митній вартості імпортованого товару з підстав, наведених у спірному рішенні про коригування митної вартості товару, оскільки надані позивачем до митного органу вище перелічені документи, підтверджують ціну імпортованого товару та жодних розбіжностей не містять.

Доводи апеляційної скарги
  Стосовно доводів апелянта про ненадання декларантом усіх необхідних документів, а саме: висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини, то суд вважає їх безпідставними, так як такі документи згідно з ч.2 ст.53 МК України не є обов`язковими, а враховуючи, що надані декларантом документи підтверджували всі складові митної вартості, не містили розбіжностей та/або явних ознак підробки, тому у митного органу не було законних підстав для витребування додаткових документів, зокрема і перелічених вище.
Неподання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 19.12.2019 у справі № 810/5295/15, від 06.02.2020 у справі № 540/2219/18.
Посилання у рішенні про коригування митної вартості товарів на положення ст.VII Генеральної Угоди з тарифів і торгівлі є безпідставними, так як апелянтом не наведено обставини та докази того, яким чином документи, надані позивачем, порушують чи не відповідають вимогам вказаної статті.
Більш того, відповідно до положень Митного кодексу України застосування Генеральної угоди з тарифів і торгівлі можливе лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у ст.ст. 58-63 цього Кодексу.
Апелянт не довів, що позивач сплатив за товар іншу суму ніж та, яка заявлена у якості митної вартості товару.
Відповідно до ч.2 ст. 55 МК України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, крім іншого, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Згідно п.2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України № 598 від 24.05.2012 р., посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.
Доводи апеляційної скарги правильність висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому підстав для задоволення скарги Чорноморської митниці Держмитслужби та скасування рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 18 січня 2021 року колегія суддів не вбачає.
Оскільки судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та постановлено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому, відповідно до ст.316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, –

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Чорноморської митниці Держмитслужби – залишити без задоволення. 
Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від  18 січня 2021 року по справі № 540/4102/20 – залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий суддя 	 	Шляхтицький О.І.	
Судді	    	Семенюк Г.В.    Домусчі С.Д.