КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М      У К Р А Ї Н И
 
08 вересня 2021 року                                                                                 м. Київ
 
Унікальний номер справи № 753/20418/20
 Апеляційне провадження № 22-ц/824/9114/2021
 
Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:     головуючого  -  Левенця Б.Б.
     суддів - Ратнікової В.М., Борисової О.В.,
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні) апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 21 квітня 2021 року, постановлену під головуванням судді Мицик Ю.С., у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -
в с т а н о в и в :
 
У грудні 2020 року позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з вказаним позовом, в якому просила розірвати шлюб між нею та відповідачем ОСОБА_1 , який був зареєстрований у Відділі реєстрації актів громадянського стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, про що в книзі реєстрації актів про одруження 29 серпня 2003 року зроблено запис № 661 (а.с. 2-3).
У березні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_2 , в якому просив прийняти до розгляду зустрічний позов про визначення місця проживання дитини до спільного розгляду з позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу; залучити до участі у справі третю особу - Службу у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації; визначити подальше місце проживання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з батьком ОСОБА_1 (а.с. 36-41).
Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 21 квітня 2021 року відмовлено у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання дитини, зустрічний позов та додані докази повернуто заявнику (а.с. 50-51).
Не погодившись з ухвалою районного суду, 24 квітня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції (а.с. 55-57).
На обґрунтування скарги зазначав, що помилковими є висновки суду про те, що позовні вимоги про розірвання шлюбу та позовні вимоги про визначення місця проживання дитини, яка народжена у цьому шлюбі, не є однорідними та взаємопов`язаними, предмет їх доказування самостійний, та їх спільний розгляд не сприяє оперативному вирішенню спору. Такі висновки суду не відповідають обставинам справи та нормам процесуального законодавства, зокрема, зустрічний позов доцільно розглядати спільно з первісним позовом, оскільки обидва позови взаємопов`язані та виходять з шлюбних відносин, спільний їх розгляд є доцільним, а спір виникає внаслідок сімейних відносин.
Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від             18 травня 2021 року дану справу було призначено головуючому судді Івановій І.В., судді, які входять до складу колегії: Пікуль А.А., Невідома Т.О. (а.с. 60).
Ухвалою Київського апеляційного суду від 24 травня 2021 року було відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 21 квітня 2021 року (а.с. 61).
Ухвалою Київського апеляційного суду від 24 червня 2021 року було закінчено проведення підготовчих дій, призначено справу до розгляду без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами (а.с. 66).
Розпорядженням керівника апарату Київського апеляційного суду № 230/0602/21 від 30 серпня 2021 року відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, пп. 5.4. розділу ІІ Засад використання автоматизованої системи документообігу Київського апеляційного суду, призначено повторний автоматизований розподіл цивільної справи № 753/20418/20 у зв`язку з настанням обставин, які унеможливлюють продовження суддею-доповідачем Івановою І.В. розгляд цієї судової справи (а.с. 67).
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30 серпня 2021 року дану справу було призначено головуючому судді - Левенець Б.Б., судді,  входять до складу колегії: Борисова О.В., Ратнікова В.М. (а.с. 68).             
Ухвалою Київського апеляційного суду від 01 вересня 2021 року справу прийнято до свого провадження та призначено до розгляду без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні)(а.с. 69-70).
 
Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 ч. 1 ст. 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Згідноз ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Враховуючи вказане, розгляд справи здійснювався без виклику сторін у порядку письмового провадження.
 
Розглянувши матеріали позовної заяви, заслухавши доповідача, обговоривши доводи скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
 
Повертаючи зустрічну позовну заяву суд першої інстанції виходив з того, що відсутні підстави для прийняття зустрічного позову і його об`єднання в одне провадження з первісним позовом, оскільки вимоги за обома позовами не є однорідними, що зумовлюють самостійний предмет їх доказування, з`ясування відмінних обставин. Крім того, їх спільний розгляд не сприятиме оперативному вирішенню спору, а задоволення зустрічного позову не може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.
Апеляційний суд не погодився з такими висновками суду з огляду на наступне. 
 
Згідно з ч. 1 ст. 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. 
Відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом (п. 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України).
Відповідно до ч. 6 ст. 30 ЦПК України зустрічний позов та позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, незалежно від їх підсудності пред`являються в суді за місцем розгляду первісного позову. 
Частиною 1 ст. 193 ЦПК України передбачено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.
З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 29 грудня 2020 року при відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу відповідачу надано строк на подання відзиву в п`ятнадцятиденний термін з дня отримання ухвали про відкриття провадження та доданих до неї документів (а.с. 18-19).
У матеріалах справи міститься конверт, який повернувся від ОСОБА_1 разом з ухвалою про відкриття провадження та позовною заявою з додатками із зазначенням причини повернення «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 22).
Разом з тим, 15 березня 2021 року ОСОБА_1 ознайомився з матеріалами справи, а 25 березня 2021 року звернувся до суду із зустрічною позовною заявою (а.с. 23).
Таким чином, ознайомившись з матеріалами справи 15 березня 2021 року та звернувшись до суду з зустрічною позовною заявою 25 березня 2021 року, ОСОБА_1 не пропустив строк на подання зустрічного позову.
Згідно з ч. 2, 3 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.
За роз`ясненнями пункту 14 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21 грудня 2007 року № 11 у випадку коли при розірванні шлюбу в судовому  порядку встановлено,  що  подружжя  не досягло згоди про те,  з ким із них будуть проживати неповнолітні діти,  про порядок та розмір виплати коштів на утримання дітей,  дружини (чоловіка),  а також про поділ спільного майна подружжя,  або буде встановлено,  що  такої  згоди досягнуто,  але  вона порушує інтереси дітей чи одного з подружжя, суд вирішує зазначені питання по  суті  одночасно  з  вимогою  про розірвання   шлюбу   з   дотриманням   закону,   який  регулює  ці правовідносини.
Проте на вищевказані вимоги законодавства та роз`яснення, які надані Пленумом Верховного Суду України, суд першої інстанції увагу не звернув, розглядаючи позов про розірвання шлюбу не з`ясував чи досягнуто подружжям згоди про те з ким із них буде проживати неповнолітня дитина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та дійшов передчасного висновку про повернення позовної заяви.
Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.
Таким чином, єдиним процесуальним наслідком недотримання положень вищевказаних норм процесуального закону (ч.ч. 1 і 2 ст. 193 ЦПК України) визначено - повернення зустрічної позовної заяви заявнику. Тому, висновок резолютивної частини оскаржуваної ухвали районного суду, крім повернення зустрічної позовної заяви, ще й про відмову у прийнятті зустрічного позову ОСОБА_1 , свідчить про помилкове визначення судом процесуального висновку.
Врахувавши наведене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про скасування оскаржуваної ухвали про відмову у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання дитини, повернення зустрічного позову, та направлення для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Таким чином, за правилами ст. 379 ЦПК України ухвала районного суду у вищезазначеній частині підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
 
Керуючись ст.ст. 367, 368, 369, 374, 379, 381-382, 384 ЦПК України, суд -
 
п о с т а н о в и в :
 
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити. 
Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 21 квітня 2021 року -скасувати, справу за позовомОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили негайно з моменту прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
 
Судді Київського апеляційного суду:                                          Б.Б. Левенець

                                                                                                          В.М. Ратнікова

О.В. Борисова