Кропивницький апеляційний суд 

№ провадження 33/4809/266/21 Головуючий у суді І-ї інстанції Забуранний Р. А. 
Категорія - 173  Доповідач у суді ІІ-ї інстанції Кабанова В. В. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.09.2021 року.  Суддя Кропивницького апеляційного суду Кабанова В.В., розглянула у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 – адвоката Фесенка А.Л. на постанову Новомиргородського районного суду Кіровоградської області від 28.04.2021, якою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, працюючої соціальним працівником, проживаючої в АДРЕСА_1 , 
визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративне правопорушення, 
ВСТАНОВИЛА:
Згідно постанови суду першої інстанції,  ОСОБА_1 06.04.2021 року близько 10 години 00 хвилин, перебуваючи біля території сільської ради с. Петроострів виражалась нецензурною лайкою в адресу громадян ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , тобто вчинила адміністративне правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.
Постановою Новомиргородського районного суду  Кіровоградської області від 28.04.2021  ОСОБА_1  визнано винною за ст. 173 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 51 грн.
Не погоджуючись з рішенням суду, представник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 – адвокат Фесенко А.Л. подав апеляційну скаргу в якій просив скасувати постанову суду першої інстанції, та прийняти нову постанову, якою відмовити в притягненні до адміністративної відповідальності ОСОБА_6 за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.. 173 КУпАП.
Зазначає, що протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ №462545 від 22.04.2021 був складений в порушення вимог ст.. 254 КУпАП лише через 16 днів, тоді як ч.2 ст. 254 КУпАП зобов`язує складати протокол не пізніше 24 годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення.
Суд першої інстанції в порушення ст.. 280 КУпАП не зясував, чому громадяни ОСОБА_3 , ОСОБА_5 та ОСОБА_4 звернулися із заявою до поліції тільки через 16 днів, не зважаючи на те, що ОСОБА_1 , як особа їм відома. Не встановлено, які саме висловлювання використовувались ОСОБА_1 на адресу ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , та ОСОБА_4 . Не з`ясовано питання стосовно громадянки ОСОБА_3 .
Судом першої інстанції не з`ясовано хто є потерпілою особою, свідки події відсутні.

Заслухавши ОСОБА_1 та в її інтересах представника - адвоката Фесенка А.Л., які підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити, зазначивши, що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, дослідивши матеріали адміністративної справи, заслухавши свідків, зваживши доводи апеляції, суд приходить до наступних висновків.
Згідно положень ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
У відповідності до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Вимогами ст.252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
З матеріалів справи про адміністративне правопорушення вбачається, що суд першої інстанції під час розгляду справи не дотримався вищевказаних вимог КУпАП.
У відповідності до ст.. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.
У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.
При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.
Протокол про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП не відповідає нормі ст. 256 КУпАП.
У відповідності до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №462545 від 22.04.2021 року, ОСОБА_1 06.04.2021 року близько 10 год. біля території сільської ради с. Петроострів виражалась в бік ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 грубою нецензурною лайкою, чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП. (а.п.3).
Проте, протокол не містить прізвище, адреси свідків, не визначено потерпілу особу. Відсутнє посилання на роз`яснення прав та обов`язків особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. 
Для повного та всебічного розгляду справи були викликані свідки по справі. 
ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилися, були повідомлені про час та місце розгляду справи належним чином.
До суду надійшли заяви, в яких міститься посилання, що вони підписані та складені особами ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та вказано, що останні не можуть прибути в судове засідання за станом здоров`я та відсутності можливості приїзду до суду. Підтвердження щодо направлення саме ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 даних заяв немає.
В судовому засіданні Кропивницького апеляційного суду ОСОБА_1 пояснила, що працює соціальним працівником. 06.04.2021 їй зателефонувало керівництво та повідомило, що їдуть в село Петроострів для перевірки її роботи. Прийшовши до сільської ради там побачила ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , які почали говорити в сторону ОСОБА_1 нецензурні слова, ображати та принижувати її. 08.04.2021 та 08.04.2021 ОСОБА_1 звернулася до дільничного в м. Новомиргород із заявами на вищезазначених осіб та ОСОБА_8 , ОСОБА_9 . Зазначила, що на даний час на звернення до дільничного стосовно руху заяв відповіді немає. В сторону ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 нецензурних слів не вживала.
ОСОБА_10  в судовому засіданні Кропивницького апеляційного суду пояснила, що працює з ОСОБА_1  в одній установі. 06.04.2021 приїхала на перевірку в с. Петроострів до сільської ради.  ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 почали говорити на ОСОБА_1 неприємні висловлювання, характеризувати особу з негативної сторони, принижували її. Скарг на ОСОБА_1 зі сторони осіб, яких вона обслуговувала не було.
ОСОБА_11 в судовому засіданні Кропивницького апеляційного суду пояснила, що перебуває з ОСОБА_1 в робочих відносинах. 06.04.2021 виїхала з групою в с. Петроострів. Приїхавши до сільської ради помітила там трьох жінок. Знала тільки ОСОБА_2 , яка працювала соціальним працівником раніше. Вищезазначені особи ображали ОСОБА_1 , сприйняла свідок це як приниження.
Капітан поліції ДОП СПД №1 м. Новомиргорода ОСОБА_12 пояснив, що до нього надійшла заява від ОСОБА_1 щодо вжиття ОСОБА_2 нецензурної лаки в сторону заявника, було допитано свідків та прийнято рішення скласти протокол відносно ОСОБА_2 . На наступний день ОСОБА_2 подала аналогічну заяву стосовно ОСОБА_1 , також було допитано свідків та прийнято рішення скласти заяву на ОСОБА_1 . Графу свідків не заповнював. Яка саме нецензурна лайка була висловлена ОСОБА_1 не зазначав.
ОСОБА_1 притягнута до адміністративної відповідальності за вчинення дрібного хуліганства.
При розгляді апеляційної скарги, судом встановлено, що згідно з правовою доктриною, об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Відмінною особливістю дрібного хуліганства від хуліганства, що наказується в кримінальному порядку, є те, що воно не має характеру грубого порушення громадського порядку, яке причиняє суттєву шкоду суспільним відносинам, правовим та законним інтересам громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).
Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині та інші подібні дії. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.
При розгляді справи в суді першої інстанції не встановлено, в чому саме виявилась нецензурна лайка ОСОБА_1 , будь - яких доказів порушення громадського порядку або спокою громадян також не встановлено, чим допущена неповнота і однобічність розгляду справи, оскільки фактично не встановлена форма об`єктивної сторони інкримінованого йому правопорушення. На питання суду апеляційної інстанції свідки пояснили, що зі сторони ОСОБА_1 нецензурної лайки в сторону інших осіб не було, проте останні принижували ОСОБА_1 . 
Кропивницький апеляційний суд вважає не вірним твердженням суду першої інстанції щодо того, що ОСОБА_13 та ОСОБА_10 не були очевидцями події, оскільки при перегляді долученого відеозапису встановлено, що ОСОБА_13 була присутня при зазначеному конфлікті, ОСОБА_10 була в складі комісії та перебувала на місці події.
Крім того, судом апеляційної інстанції встановлено, що у відповідності до відеозапису не вбачається порушень громадського порядку з боку ОСОБА_1 .
Виходячи із вищевикладеного, висновки суду першої інстанції є передчасними та такими, що не відповідають фактичним обставинам справи.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі встановлення відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Згідно з п. 2 ч. 8 ст. 294 КУпАП, за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право скасувати постанову та закрити провадження у справі.
Аналізуючи вищевикладені обставини в їх сукупності, вважаю, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, оскаржувана постанова суду – скасуванню, а провадження у справі – закриттю у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1  складу адміністративного правопорушення.
Керуючись п.1 ч.1 ст. 247, 293, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення,- 

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 – адвоката Фесенка А.Л. – задовольнити.
Постанову Новомиргородського районного суду Кіровоградської області від 28.04.2021, якою  ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП – скасувати.
Провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Постанова є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Кропивницького 
апеляційного суду В.В. Кабанова