Ухвала
 
06 вересня 2021 року
м. Київ
 
справа № 233/1858/20
провадження № 61-14637ск21 
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Русинчука М. М., розглянув касаційну скаргуакціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі», яка підписана представником Зайцевою Оленою Миколаївною, на рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 08 грудня 2020 року у складі судді: Мартиненко В. С., та постанову Донецького апеляційного суду від 18 травня 2021 року у складі колегії суддів: Халаджи О. В., Никифоряка Л. П., Новікової Г. В, у справі за позовом акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за електричну енергію, невраховану приладом обліку та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання дій та протоколу комісії по розгляду актів про порушення правил роздрібного ринку електричної енергії неправомірними та скасування нарахованої заборгованості,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У квітні 2020 року акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромереж» (далі - АТ «ДТЕК Донецькі електромережі») звернулося із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за електричну енергію, невраховану приладом обліку.
 
Позовна заява мотивована тим, що 03 квітня 2019 року представниками позивача за місцем проживання відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі оператора систем розподілу з порушенням схеми обліку, підключення фазного та нульового проводів поза приладом обліку електричної енергії. Виявлене порушення було зафіксоване в акті про порушення № 223150 від 03 квітня 2019 року. На підставі Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, відповідачу була нарахована заборгованість за електричну енергію, невраховану приладом обліку у розмірі 54 811,11 грн.
 
АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» просило стягнути з ОСОБА_1 на свою користь заборгованість за електричну енергію, невраховану приладом обліку у сумі 54 811,11 грн та судовий збір у сумі 2 102,00 грн.
 
У липні 2020 року ОСОБА_1 звернувся з зустрічним позовом до АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання дій та протоколу комісії по розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії неправомірними та скасування нарахованої заборгованості.
 
Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_1 не вчиняв порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії користування електричною енергією, в зв`язку з чим відмовився підписати акт про порушення № 223150, складений 03 квітня 2019 року. Водночас працівники АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» не запросили двох незаінтересованих осіб для його підписання, в зв`язку з чим рішення про нарахування йому заборгованості є незаконним. Крім того, споживача було відключено від електромережі. Згодом електропостачання було відновлено.
 
ОСОБА_1 просив визнати неправомірними дії АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» щодо нарахування суми заборгованості, яка є сумою вартості не облікованої електричної енергії у розмірі 54 811,11 грн та нарахованої на підставі акту про порушення № 223150 від 03 квітня 2019 року, визнати незаконним протокол засідання комісії по розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії користування електричною енергією Костянтинівського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» від 17 квітня 2019 року № 8, відповідно до якого йому на підставі акту про порушення № 223150 від 03 квітня 2019 року нарахована сума вартості не облікованої електричної енергії у розмірі 54 811,11 грн, визнати заборгованість, яка є сумою вартості не облікованої електричної енергії у розмірі 54 811,11 грн та нарахованої на підставі акту про порушення № 223150 від 03 квітня 2019 року, такою, що нарахована незаконно та зобов`язати АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» скасувати її, покласти на АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» судові витрати.
 
Рішенням Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 08 грудня 2020 року, залишеним без змін постановою Донецького апеляційного суду від 18 травня 2021 року, у задоволенні позову АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» відмовлено. Зустрічний позов ОСОБА_1 задоволено частково. Скасовано рішення ПАТ «ДТЕК Донецькі електромережі», правонаступником якого є АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», оформлене протоколом № 8 від 17 квітня 2019 року, з розгляду акту порушень Правил роздрібного ринку електричної енергії №223150 від 03 квітня 2019 року. У задоволені іншої частини позовних вимог відмовлено.
 
27 серпня 2021 року АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» засобами електронного поштового зв`язку подало до Верховного Суду касаційну скаргу, яка підписана представником Зайцевою О. М., на рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 08 грудня 2020 року та постанову Донецького апеляційного суду від 18 травня 2021 року, у якій посилається на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушенням норм процесуального права і просить скасувати рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції і передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.
 
Касаційна скарга мотивована тим, що у зв`язку з формальним підходом судів до вимоги оформлення акту про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме відсутності підпису свідків у разі наявності підпису споживача та відсутністю висновку Верховного суду щодо застосування пункту 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, оператор систем розподілу електричної енергії позбавлений права відшкодування збитків за безоблікове користування електричної енергії, за яке споживач має нести відповідальність. Окрім цього, судом першої інстанції порушено норми процесуального права, а саме: не розглянуто клопотання з процесуальних питань та не вчинено процесуальну дію щодо допиту свідка. Суд стягнув судовий збір з АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» у більшому розмірі ніж передбачено нормами процесуального права. 
 
У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких мотивів. 
 
Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді, може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19  грудня 1997 року).
 
Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом (пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України, пункт 9 частини третьої статті 2 ЦПК України).
 
Не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково (пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК України).
 
Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
Предметом касаційного оскарження є судові рішення, ухвалені у справі про стягнення заборгованості за електричну енергію у розмірі 54 811,11 грн та визнання неправомірними дій щодо нарахування суми заборгованості, визнання незаконним протоколу засідання комісії по розгляду актів та визнання заборгованості такою, що нарахована незаконно та зобов`язання її скасувати.
 
Отже, справа № 233/1858/20 не є справою з ціною позову, що перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Справа № 233/1858/20 є незначної складності та не належить до виключень, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.
 
Європейський суд з прав людини зауважує, що національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (VOLOVIK v. UKRAINE, № 15123/03, § 45, ЄСПЛ, 06 грудня 2007 року).
 
Тлумачення статті 19 ЦПК України свідчить, що малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, незалежно від того чи визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції. Оскільки частина шоста статті 19 ЦПК України розміщена в розділі 1 Загальних положень ЦПК України, то вона поширюються й на стадію касаційного провадження.
 
З урахуванням предмету позову, характеру правовідносин, складності справи, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.
 
Посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню, касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять. 
 
Суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню (пункт 1 частини другої статті 394 ЦПК України).
 
Таким чином, оскаржені рішення ухвалено у малозначній справі. Тому у відкритті касаційного провадження слід відмовити, оскільки касаційна скарга АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» подана на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню.
 
Керуючись статтями 19, 260, 389, 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
 
УХВАЛИВ:
 
Відмовити акціонерному товариству «ДТЕК Донецькі електромережі» у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою, яка підписана представником Зайцевою Оленою Миколаївною, на рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 08 грудня 2020 року та постанову Донецького апеляційного суду від 18 травня 2021 року у справі за позовом акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за електричну енергію, невраховану приладом обліку та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання дій та протоколу комісії по розгляду актів про порушення правил роздрібного ринку електричної енергії неправомірними та скасування нарахованої заборгованості.
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                              В. І. Крат
 
                                                                                                       Н. О. Антоненко
 
                                                                                       М. М. Русинчук