УХВАЛА

22 липня 2021 року 
Київ
справа №9901/291/21
адміністративне провадження №П/9901/291/21

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Тацій Л.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Верховної Ради України про визнання дій протиправними, 
в с т а н о в и в :
20 липня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду, як до суду першої інстанції, з позовом до Верховної Ради України, в якому просить:
- визнати протиправними дії щодо набуття повноважень Верховною Радою України 9 скликання, що здійснені 29.08.2019, в частині складення присяги на вірність Україні та набуття повноважень народними депутатами України фракції «Слуга народу», що висунуті політичною партією «Слуга Народу» на позачергових виборах народних депутатів України 21.07.2019.
Згідно з пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
Перевіряючи позовну заяву на відповідність вимогам процесуального закону, Суд дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на те, що вона не відповідає вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Згідно з пунктами 4 і 5 частини п`ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи захисту свого публічного права, свободи чи інтересу, а обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти, з настанням яких суб`єкти публічного права вступають з фізичними чи юридичними особами у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини на їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології.
Викладення позовних вимог у позовній заяві та обставин на їх обґрунтування формує предмет і підстави позову, і, як наслідок, визначає предмет доказування у справі.
Відповідно до частини четвертої статті 22 КАС України, частини першої статті 266 КАС України Верховний Суд як суду першої інстанції розглядає адміністративні справи щодо: 1) законності (крім конституційності) постанов Верховної Ради України, указів і розпоряджень Президента України; 2) законності дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України; 3) законності актів Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України; 4) законності рішень Вищої ради правосуддя, ухвалених за результатами розгляду скарг на рішення її Дисциплінарних палат; 5) законності бездіяльності Кабінету Міністрів України щодо невнесення до Верховної Ради України законопроекту на виконання (реалізацію) рішення Українського народу про підтримку питання загальнодержавного значення на всеукраїнському референдумі за народною ініціативою.
Водночас, Суд звертає увагу на те, що фактично суть позовних вимог ОСОБА_1 , заявлених ним до Верховної Ради України, зводиться до того, що політична партія «Слуга народу» допустила порушення процедур, визначених Статутом політичної партії та Законом  № 2365-ІІІ щодо скликання і проведення її поетапного з`їзду, а також рішення цього з`їзду. 
Водночас, позов не містить доводів, в чому полягають порушення саме відповідача у справі -Верховної Ради України, які дії вчинені відповідачем із порушенням та яких норм чинного законодавства.
Тобто, слід зазначити, що зміст заявлених позовних вимог та їх обґрунтування дають підстави для висновку, що позивач фактично вважає протиправними певні дії та бездіяльність, зокрема, політичної партії «Слуга народу», що фактично свідчить про незгоду позивача із внутрішньоорганізаційною діяльністю політичної партії.
Вичерпний перелік повноважень Верховної Ради України визначено Конституцією України, зокрема статтею 85.
У вказаній статті відсутня норма, що наділяє Верховну Раду України повноваженнями, що стосуються контролю за внутрішньоорганізаційною діяльністю політичної партії. 
Водночас, Суд зазначає, що ОСОБА_1 в позовній заяві не сформульовано зміст позовних вимог відповідно до статті 266 КАС України до Верховної Ради України, не вказано, які конкретно дії чи бездіяльності, на його думку, є протиправними і не наведено обґрунтувань їх протиправності, позовні вимоги визначені у спосіб, що унеможливлює встановлення їх конкретного змісту та визначення способу відновлення права, за захистом якого звернувся позивач. 
Зокрема, позовна заява не містить доводів щодо протиправності дій чи бездіяльності Верховної Ради України під час здійснення нею діяльності щодо позивача та доводів щодо протиправності дій відповідача при складенні присяги на вірність Україні і набуття повноважень народними депутатами України фракції «Слуга народу».
Отже, вимоги позивача та незазначення доводів позбавляють Верховний Суд можливості встановити дійсний зміст і суть правовідносин, що виникли між позивачем та Верховною Радою України. Відповідно предмет доказування у цій справі позивачем так і не визначено.
За таких обставин, оскільки відсутнє правове обґрунтування позовних вимог, що не узгоджується зі змістом позовних вимог і повноваженнями суду, наведеними в частині першій статті 5 і частині четвертій статті 266 КАС України, позовну заяву слід залишити без руху.
При цьому, позивачу необхідно викласти обставини, якими він обґрунтовує позовні вимоги.
Крім того, частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно з частиною другою статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
З цією позовною заявою ОСОБА_1 звернувся до суду у липня 2021 року та заявив одну позовну вимогу немайнового характеру.
Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою до адміністративного суду позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання фізичною особою позову майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" станом на 1 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2270,00 грн.
Таким чином, розмір судового збору за подання цієї позовної заяви становить 908   грн (2270х0,4).
Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/ 22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA288999980313151207000026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102         «Судовий збір (Верховний Суд, 055)»; призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний адміністративний суд) (назва суду, де розглядається справа).
Відповідно до частин 1, 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Отже, позивачу необхідно привести позовні вимоги у відповідність до вимог статей 160, 161 КАС України, з урахуванням положень статті 266 КАС України, навести доводи, в чому саме та які дії Верховної Ради України він вважає протиправними,.
Зокрема, на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються його позовні вимоги, позивачу слід навести доводи щодо порушених його прав та свобод з боку відповідача саме при здійсненні ним функцій органу законодавчої влади відповідно до норм діючого законодавства.
У зв`язку з наведеним та з урахуванням приписів частини першої статті 169 КАС України, Суд залишає позовну заяву без руху з наданням ОСОБА_1 строку для усунення недоліків шляхом складання та подання нової позовної заяви за кількістю учасників справи та надання доказів сплати судового збору в розмірі 908 грн.
Керуючись статтями 169, 172, 248, 264, 266 КАС України, Суд,
у х в а л и в:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Верховної Ради України про визнання дій протиправними залишити без руху.
Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви у десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Направити позивачу копію ухвали про залишення позовної заяви без руху для виконання.
Роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений судом строк позовна заява буде повернута.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

Суддя 	Л.В. Тацій