ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/238/21                                                                   Головуючий у І інстанції - Кушнова А.О.
                                                                                         Суддя-доповідач - Губська Л.В. 
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
  22 вересня 2021 року                                                                                                         м. Київ
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
Головуючого судді:                                                  Губської Л.В., 
суддів:                                                            Епель О.В., Карпушової О.В.,
за участю секретаря                                                  Кондраток А.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 18 березня 2021 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправним та скасування наказу,-
                                                            В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Київській області №653 від 09.11.2020 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Головного управління Національної поліції в Київській області» в частині застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення зауваження.
В обґрунтування позову вказував, що він не вчиняв дисциплінарного проступку, який йому ставиться в вину, оскільки відсутній причинно-наслідковий зв`язок між пропуском строку на надання відповіді на адвокатський запит та його діями. Позивач наголошує, що ненадання відповіді на адвокатський запит у визначений законом термін обґрунтовано тим, що він як виконавець, фактично отримав цей запит в канцелярії відділу поліції 14.09.2020, про що розписався у відповідному журналі вхідної кореспонденції, після чого в той же день 14.09.2020 підготував та направив відповідь.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 18 березня 2021 року адміністративний позов задоволено у повному обсязі.
При цьому суд першої інстанції виходив з того, що службовим розслідуванням взагалі не встановлено, коли саме позивачем був отриманий адвокатський запит ОСОБА_2 від 18.08.2020, як і не надано оцінки поясненням позивача про те, що цей адвокатський запит він отримав тільки 14.09.2020. Крім того, суд звернув увагу, що в період з 20 по 25 серпня 2020 року включно ОСОБА_3 був відсутній на робочому місці і не виконував службових обов`язків, у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, що відповідачем не заперечувалось, проте даний факт також службовим розслідуванням не встановлювався і не оцінювався.
Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просить рішення суду скасувати та прийняти нове рішення про відмову у задоволені позову в повному обсязі. 
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що з матеріалів службового розслідування вбачається, що позивачем було порушено вимоги ч. 2 ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» у частині надання відповіді не пізніше 5 робочих днів з дня отримання адвокатського запиту, який вважається отриманий ним 20.08.2020. Отже, відповідачем було правомірно притягнуто позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення зауваження за порушення службової дисципліни, вимог ст.ст 8, 11, 18, 64 Закону України «Про національну поліцію», статей 1, 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, та ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін та зазначає про безпідставність доводів, викладених в апеляційній скарзі.
Належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду сторони до суду не прибули, тому, відповідно до п.2 ч.1 ст.311 КАС України, справу розглянуто у письмовому провадженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Так, судом першої інстанції установлено і підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_1 з 03.08.2005 проходить службу в органах внутрішніх справ, зокрема, у період з 03.03.2017 по 01.02.2021 перебував на посаді начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області.
18.08.2020 на адресу Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області від адвоката Анісімова Олега Юрійовича в інтересах ОСОБА_4 надійшов адвокатський запит про надання інформації щодо кримінального провадження №42019111200000292 від 11.04.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.254 КК України, який було зареєстровано у Києво-Святошинському відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області 20.08.2020 за вх. №366 аз.
21.08.2020 заступником начальника відділу поліції - начальником слідчого відділу Києво-Святьошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітаном поліції Котяшем А.В. виконання вказаного запиту доручено ОСОБА_1 , про що свідчить резолюція останнього на адвокатському запиті.
Разом з тим, цей адвокатський запит був отриманий ОСОБА_1 для виконання у відділі канцелярії Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області 14.09.2020, що підтверджується особистим підписом позивача в Журналі вхідної кореспонденції Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області.
Того ж дня за результатами розгляду адвокатського запиту ОСОБА_1 підготовлено та надіслано на адресу адвоката Анісімова О.Ю. відповідь від 14.09.2020 за вих. №12525
22.09.2020 на адресу Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області від адвоката Анісімова О.Ю. надійшло звернення із проханням провести службове розслідування та притягнути до дисциплінарної відповідальності згідно дисциплінарного статуту Національної поліції України відносно начальника Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_5 за неотримання відповіді на адвокатський запит від 20.08.2020 за вх. №366 аз.
За цим зверненням наказом начальника ГУ НП в Київській області від 30.09.2020 №1641 призначено службове розслідування за фактом можливих неправомірних дій окремих працівників Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, за результатами якого складено висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, який затверджено начальником ГУНП в Київській області 21.10.2020.
Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 09.11.2020   №653 ОСОБА_1 за вчинення дисциплінарного проступку, за порушення службової дисципліни, вимог ст.ст. 8, 11, 18, 64 Закону України «Про національну поліцію», ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за №2337-VІІІ, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, та ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що виразилося у не наданні відповіді на адвокатський запит у визначений законодавством термін, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення зауваження.
Вважаючи такі дії відповідача протиправними, позивач звернувсяз даним позовом до суду.
Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з ч.ч.1,2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів суду, що діяв правомірно, з чим погоджується і колегія суддів з огляду на наступне. 
Так, за положеннями ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VIII), ч.2 ст.19 якого закріплено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Так, Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції (далі - Дисциплінарний статут), у преамбулі якого вказано, що цей статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Cлужбова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Згідно з ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
В свою чергу, дисциплінарним проступком, відповідно до ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту, визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
Відповідно до ч.3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 
1) зауваження; 
2) догана; 
3) сувора догана; 
4) попередження про неповну службову відповідність; 
5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 
6) звільнення з посади; 
7) звільнення із служби в поліції.
При цьому, для встановлення факту та обставин скоєння дисциплінарного проступку проводиться службове розслідування.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807 (далі - Порядок №893), згідно з пунктом1 розділу V якого проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Відповідно до п.4 розділу V цього Порядку службове розслідування має встановити:
- наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;
- наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;
- ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;
- обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;
- відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
- вид і розмір заподіяної шкоди;
- причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Як вбачається з висновку службового розслідування відносно позивача, в його діях встановлені порушення вимог статей 8, 11, 18, 64 Закону України «Про національну поліцію», статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за №2337-VІІІ, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, та ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що виразилося у ненаданні у визначений законодавством термін відповіді на адвокатський запит, який надійшов 20.08.2020 і 21.08.2020 переданий для виконання позивачеві.
Разом з тим, відповідно до листка тимчасової непрацездатності серії АДЮ №967251, виданого КНП «Вишнівська міська лікарня», ОСОБА_1 з 20 серпня 2020 року по 25 серпня 2020 року перебував на лікарняному, тобто, був відсутній на робочому місці і не виконував службових обов`язків.
При цьому, як вірно зауважив суд першої інстанції, даний факт службовим розслідуванням не встановлювався і не оцінювався, в той час, як згідно з витягом з Журналу вхідної кореспонденції вбачається, що адвокатський запит отримано ОСОБА_1 як виконавцем 14.09.2020.
Цей факт також службовим розслідуванням не встановлювалося і не оцінювалося
Отже колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що зі змісту висновку службового розслідування від 21.10.2020 не вбачається, що комісією було повною мірою встановлено обставини щодо ненадання відповіді на адвокатський запит у визначений законодавством термін його виконавцем, зокрема, де саме перебував адвокатський запит ОСОБА_2 від 18.08.2020 у період з 21.08.2020 по 14.09.2020, з яких причин ОСОБА_1 не вручено адвокатський запит як виконавцю 21.08.2020 після накладення резолюції заступника начальника відділу поліції - начальником слідчого відділу Києво-Святошинського ВП ГУ капітаном поліції Котяшем А.В., а лише 14.09.2020, чи був присутній ОСОБА_1 на робочому місці у період з 20.08.2020 по 25.08.2020, якщо позивач був відсутній на робочому місці, то з якої причини, не долучено до матеріалів службового розслідування листок непрацездатності ОСОБА_1 за вказаний період, про наявність якого свідчать матеріали справи. 
Таким чином, враховуючи вищенаведене у сукупності, беручи до уваги при цьому кожен аргумент, викладений учасниками справи, рішення суду першої інстанції у цій справі є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив питання у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, судом повно і всебічно з`ясовані обставини в адміністративній справі, та колегія суддів не вбачає підстав для скасування оскарженого рішення суду.
Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст. 238, 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328  КАС України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області - залишити без задоволення.
Рішення Київського окружного адміністративного суду від 18 березня 2021 року - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду.

Головуючий-суддя:                                                                                          Л.В. Губська
Судді:                                                                                                              О.В. Епель
                                                                                                                        О.В. Карпушова