П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И
21 липня 2021 р.	м. Одеса	Справа № 420/3502/21	
Місце ухвалення рішення суду 1 інстанції:
м. Одеса;
Дата складання повного тексту рішення суду 1 інстанції:
14.05.2021 року;
Головуючий в 1 інстанції: Бойко О.Я.
            П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:
                          Головуючого судді – Єщенка О.В.
                           суддів                      – Димерлія О.О.
                                                            – Танасогло Т.М.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14 травня 2021 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Дунайська імпортна компанія» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю «ВЕРЕН» звернулось до суду першої інстанції з позовом, в якому, з урахуванням уточнень позовних вимог, просило визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області №6304 від 23.02.2021 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника.
В обґрунтування позову зазначено, що позивач є діючим підприємством, перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС в Одеській області та зареєстроване платником податку на додану вартість, має достатню кількість трудових та матеріальних ресурсів для здійснення своєї господарської діяльності, ведення якої відбувається суворо з дотриманням правил податкового законодавства та належного оформлення податкового і бухгалтерського обліку, а отже не відповідає жодному з Критеріїв ризиковості платника податку. Наведені обставини, а також те, що контролюючим органом не обґрунтовано та не доведено податкову інформацію про здійснення платником реалізації товару на контрагентів-покупців з ознаками ризиковості, не конкретизовано ці висновки і не підтверджено їх належними доказами, свідчать про необґрунтованість рішення відповідача, наявність безумовних підстав для його скасування.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 14 травня 2021 року адміністративний позов задоволено.
Суд визнав протиправним та скасував рішення №6304 від 23.02.2021 Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «Дунайська імпортна компанія», код ЄДРПОУ 40017905, критеріям ризиковості платника.
Проаналізувавши положення ст. 201 Податкового кодексу України та п.п. 5, 6, 8 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, суд першої інстанції визначив, що інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, є підставою для віднесення платника до критерію ризиковості. Спростування таких висновків контролюючого органу здійснюється у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості.
Водночас, оскільки висновки контролюючого органу щодо відповідності позивача критеріям ризиковості не підтверджені відповідними доказами, у тому числі рішення не містить посилань на відповідні документи, у рішенні не наводиться конкретних прикладів податкової інформації, яка отримана у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, суд першої інстанції дійшов висновку про невідповідність оспорюваного рішення відповідача критерію обґрунтованості та правомірності, що є безмовною підставою для його скасування.
В апеляційній скарзі Головне управління ДПС в Одеській області, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, просить скасувати судове рішення та прийняти нове про відмову у задоволенні позову у повному обсязі.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на те, що судом першої інстанції не надано належної правової оцінки положенням Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а також обставинам справи і помилково не враховано, що наявність у контролюючого органу податкової інформації, яка стала відома у процесі виконання поточної діяльності покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, є відповідним Критерієм ризиковості платника податку на додану вартість. Підтвердження вказаного критерію здійснюється за результатом засідання комісії регіонального рівня із прийняттям відповідного рішення. Проведеним аналізом ЄРПН за період січень 2020 року – лютий 2021 року контролюючим органом встановлено здійснення позивачем господарських операцій із суб`єктами господарювання з ознаками ризиковості. Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням норм податкового законодавства та неможливості здійснення операцій з постачання товарів, щодо яких складено податкову накладну/розрахунок коригування, та/або уникнення платником податку виконання податкового обов`язку. Наведені обставини у сукупності свідчать про те, що під час прийняття оспорюваного рішення відповідач діяв виключно в межах своїх повноважень, обґрунтовано та у відповідності до чинного законодавства, а тому у суду першої інстанції не виникло правових обставин для задоволення адміністративного позову та скасування рішення Комісії.
Судом першої інстанції з`ясовано та як встановлено під час апеляційного розгляду, 10.02.2021 року в електронному кабінеті платника податків позивач отримав повідомлення про відповідність підприємства критеріям ризиковості платника податку: «у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».
Рішенням Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 10.02.2021 року №5424 віднесено позивача до критеріїв ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Підставою для прийняття такого рішення стала податкова інформація про здійснення платником реалізації товару на контрагентів-покупців з ознаками ризиковості.
Позивач скористався своїм правом, передбаченим п. 6 Порядку №1165, та 15.02.2021 року направив контролюючому органу письмові пояснення з приводу провадження господарської діяльності разом із первинними і бухгалтерськими матеріалами, у тому числі митні декларації, інвойси та специфікації, договори, акти наданих послуг, видаткові накладні та товарно-транспортні накладні.
За результатом опрацювання представленої платником інформації та матеріалів, під час вирішення питання стосовно виключення платника з переліку ризикових, Комісією регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 23.02.2021 року №6304 прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника, передбаченим п. 8 Критеріїв.
Підставою для прийняття вказаного рішення Комісією визначено податкову інформацію, а саме здійснення платником реалізації товару на контрагентів-покупців з ознаками ризиковості.
Так, за результатами проведеного моніторингу ТОВ «Дунайська імпортна компанія» податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, даних ІТС «Податковий блок» за період січень 2020 року – лютий 2021 року контролюючим органом встановлено операції з ймовірними ознаками ризиковості.
Комісією враховано, що в період з 03.01.2020 року по 05.02.2021 року позивач придбав у наступних контрагентів:
ТОВ «Експогруп Південь» (42546628, ДПІ 1553, яке внесено до Переліку ризикових суб`єктів господарювання 10.02.2021 року) за номенклатурою товару: черешня, часник, цибуля, томати, капуста, ананаси, броколі;
ТОВ «Граундсаусфуд» (43030473, ДПІ 2101, яке внесено до Переліку ризикових суб`єктів господарювання 11.02.2021 року) за номенклатурою товару: томати, помело, персики, апельсини, ананаси, гранати;
ТОВ «Компнія Рівьера» (43492846, ДПІ 2101, яке внесено до Переліку ризикових суб`єктів господарювання 11.02.2021 року) за номенклатурою товару: черешня, помело, персики, лимони, гранати, капуста, огірки, цибуля).
Реалізацію позивач в період з 15.01.2020 року по 31.01.2021 року здійснював на суб`єктів господарювання з ознаками ризиковості, а саме:
ТОВ «Мезоліп» (код ЄДРПОУ 43272166, ДПІ 2101, яке внесено до Переліку ризикових суб`єктів господарювання 11.02.2021 року) за номенклатурою товару: лимони, картопля, апельсини, айва, авокадо.
За висновком відповідача, вказана податкова інформація давала достатні правові підстави для визначення, що підприємство за податковою поведінкою має ознаки «вигодотранспортуючого суб`єкта».
Не погоджуючись із висновками контролюючого органу, посилаючись на їх необґрунтованість і безпідставність, позивач звернувся до суду із цим позовом, в якому ставиться питання про скасування рішення суб`єкта владних повноважень.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення, колегія суддів виходить з наступного.
Пунктами 201.1, 201.7 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).
За правилами п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Так, за приписами п. 3 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету міністрів України від 11.12.2019 року №1165, податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування.
Відповідно до п.п. 4, 5 Порядку від 11.12.2019 року №1165 у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна / розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.
Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Згідно із п. 6 Порядку від 11.12.2019 року №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).
Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:
договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;
інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
У Додатку 1 до Порядку від 11.12.2019 року №1165, зокрема, п. 8 визначено Критерій ризиковості платника податку на додану вартість – у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Аналіз наведених норм показав, що контролюючий орган під час прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної має перевірити її дані, у тому числі, відповідно до критеріїв оцінки ступеня ризиків платника податку із обґрунтуванням показника за кожним критерієм, якому відповідає платник податку.
За результатом перевірки уповноважений орган приймає рішення про реєстрацію податкової накладної чи про відмову у проведенні такої реєстрації, віднесення платника до одного із Критеріїв ризиковості.
Водночас, відмова у виключенні платника з Критерію ризикових може мати місце лише у тому разі, якщо встановлені під час перевірки податкової накладної ризики не спростовані платником документальним підтвердженням її вартісних та кількісних показників.
Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства.
Натомість, здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.
Під час вирішення спору по суті, судом першої інстанції вірно враховано, що позивач виконав свій податковий обов`язок і надав контролюючому органу матеріали, що стосуються провадження його господарської діяльності.
В свою чергу, рішення відповідача не містить мотивів відхилення первинної і бухгалтерської документації, неможливості їх прийняття на предмет спростування відповідності платника критеріям ризиковості.
Наведені обставини свідчать про те, що вимоги відповідача не були вичерпними, не були направлені на одержання від платника конкретних матеріалів та на встановлення дійсних показників господарської діяльності платника.
Як свідчать обставини справи, оспорюване рішення прийнято, виходячи з факту віднесення контрагентів позивача до переліку ризикових платників податку. Водночас, представлені платником інформація та матеріали первинного і бухгалтерського обліку не аналізувались.
При цьому, врахуванню підлягає те, що відповідальність платника за порушення у податковій сфері є індивідуальною. Отже, можливі порушення інших підприємств не є додатковою правовою підставою для негативних наслідків господарської діяльності позивача.
Враховуючи, що контролюючий орган належним чином не дослідив подані позивачем матеріали, складені під час провадження своєї господарської діяльності, а висновки в оскаржуваному рішенні не містять належних обґрунтувань неможливості виключити платника з переліку ризикових, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції з урахуванням правильної оцінки обставин справи та застосуванням норм матеріального права дійшов вірного висновку про наявність підстав для задоволення позову та скасування рішення суб`єкта владних повноважень.
З огляду на те, що судом першої інстанції правильно застосовані норми матеріального та процесуального права, висновки суду першої інстанції відповідають дійсним обставинам справи, колегія суддів вважає, що судове рішення відповідно до ст. 316 КАС України підлягає залишенню без змін.
Керуючись ст.ст. 139, 308, 311, п. 1 ч. 1 ст. 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області – залишити без задоволення.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14 травня 2021 року – залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її прийняття, але може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

        Головуючий-суддя:                                                                О.В. Єщенко  
         
        Судді:                                                                                        О.О. Димерлій
                                                                                                             
                                                                                                                     Т.М. Танасогло