ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/3246/19                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Щавінський В.Р.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  21 липня 2021 року                                                                                            м. Київ
          Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
                             судді-доповідача:                       Собківа Я.М.,     
                                            суддів:                        Глущенко Я.Б., Черпіцької Л.Т.,
                          за участю секретаря:                        Яковіна Б.В.,     

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Громадської організації "Захист навколишнього природного середовища "Дружба", Заступника керівника Київської обласної прокуратури на рішення Київського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2020 року у справі за адміністративним позовом Громадської організації "Захист навколишнього природного середовища "Дружба", заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області до Ірпінської міської ради Київської області, Виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору: Бучанська міська рада Київської області, про визнання протиправним та скасування рішення, визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії,-   

ВСТАНОВИВ:

Громадська організація "Захист навколишнього природного середовища "Дружба" звернулась до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Ірпінської міської ради Київської області, Виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області та просила суд:
- визнати протиправним та нечинним рішення Ірпінської міської ради Київської області №4574-62-VІІ від 19.12.2018 "Про затвердження містобудівної документації - оновлення Генерального плану м. Ірпінь Київської області" (далі - Рішення №4574-62-VІІ);
- визнати бездіяльність Виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області - не забезпечення виконання вимог Закону України "Про стратегічну екологічну оцінку" до дати прийняття рішення Ірпінської міської ради Київської області №4574-62-VІІ від 19.12.2018 "Про затвердження містобудівної документації - оновлення Генерального плану м. Ірпінь Київської області" протиправною та зобов`язати Виконавчий комітет Ірпінської міської ради Київської області оприлюднити документ державного планування - "Оновлення Генерального плану м. Ірпінь Київської області" у повному обсязі та організувати громадські обговорення документації "Оновлення Генерального плану м. Ірпінь Київської області" та Звіту про стратегічну екологічну оцінку документа державного планування - "Оновлення Генерального плану м. Ірпінь Київської області" відповідно до пункту 1 статті 33 Статуту територіальної громади міста Ірпінь в порядку скликання зборів (конференції) представників громадян від відповідних територіальних утворень міста.
28 серпня 2019 року Заступник керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Ірпінської міської ради Київської області, в якому просив (справа №320/4682/19):
- визнати протиправним та скасувати рішення Ірпінської міської ради від 19.12.2018 №4574-62-VII "Про затвердження містобудівної документації - оновлення Генерального плану м. Ірпінь Київської області".
- визнати протиправними дії Ірпінської міської ради щодо прийняття рішення від 19.12.2018 № 4574-62-VII.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду (справа №320/3246/19) від 04.10.2019 року адміністративні справи №320/3246/19 за позовом Громадської організації "Захист навколишнього природного середовища "Дружба" до Ірпінської міської ради Київської області, Виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області про визнання протиправним та скасування рішення та справа №320/4682/19 за позовом Заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області до Ірпінської міської ради Київської області про визнання протиправними дій та скасування рішення об`єднано для спільного розгляду в об`єднаному провадженні.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2020 року адміністративний позов задоволено частково. 
Визнано протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області щодо належного оприлюднення документу державного планування "Оновлення Генерального плану міста Ірпінь Київської області" у повному обсязі.
Зобов`язано Ірпінську міську раду Київської області належним чином оприлюднити документ державного планування "Оновлення Генерального плану міста Ірпінь Київської області" у порядку встановленому законодавством.
Зобов`язано Виконавчий комітет Ірпінської міської ради Київської області подати у місячний строк з моменту набрання судовим рішенням законної сили звіт про його виконання.
У задоволенні решти позовних вимог - відмовлено. 
Не погодившись із вказаним рішенням суду, Громадська організація "Захист навколишнього природного середовища "Дружба" подала апеляційну скаргу, в якій скаржник просить скасувати рішення Київського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2020 року та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. 
В свою чергу Заступник керівника Київської обласної прокуратури також подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Київського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2020 року в частині відмови у задоволенні позовних вимоги та прийняти в цій частині нове рішення, ким задовільнити позовні вимоги в повному обсязі. 
Апелянти мотивують свої вимоги тим, що судом першої інстанції неповністю з`ясовані обставини справи, порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.  
Відповідно до ч.1  ст. 308 КАС України  суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.  
Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, представників сторін та третіх осіб, що з`явились у судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню, з наступних підстав. 
Судом першої інстанції встановлено, що Громадська організація "Захист навколишнього природного середовища "Дружба" є громадською організацією, яка знаходиться за адресою: 08205, Київська область, м.Ірпінь, вулиця Чехова, 4-Н, кв.15. Мета громадського об`єднання: задоволення та захист законних, соціальних, економічних та інших спільних інтересів своїх членів. Вказане підтверджується Свідоцтвом про реєстрацію громадського об`єднання як громадської організації від 12.03.2016 №1455-485.
27 липня 2017 року Ірпінською міською радою Київської області прийнято рішення тридцять шостої сесії сьомого скликання "Про оновлення Генерального плану м. Ірпінь Київської області" № 2531-36-VІІ від 27.07.2017. 
На підставі вказаного рішення розпочато процедуру оновлення Генерального плану м. Ірпінь, Київської області та збору вихідних даних для оновлення містобудівної документації "Генеральний план міста Ірпінь Київської області".
01 листопада 2017 року між Ірпінською міською радою Київської області (Замовник), Українським Державним  науково-дослідним інститутом проектування міст "ДІПРОМІСТО" імені Ю.М. Білоконя (Виконавець), та Товариством з обмеженою відповідальністю "Спешн трейд" укладено Договір підряду на виконання проектно-вишукувальних робіт від 01.11.2017 №1013-01-2017.
Згідно п.1.1 вказаного договору Замовник доручає, Платник сплачує, а Виконавець приймає на себе виконання наступних робіт: Оновлення генерального плану м.Ірпінь Київської області.
Після виконання зазначених робіт 28.09.2018 на адресу виконавчого комітету Ірпінської міської ради надійшли від ДП Український державний науково-дослідний інститут проектування міст "ДІПРОМІСТО" імені Ю.М. Білоконя матеріали містобудівної документації "Оновлення генерального плану м. Ірпінь Київської області".
У зв`язку з чим 29.11.2018 в.о. Ірпінського міського голови видала розпорядження "Про скликання шістдесят другої сесії Ірпінської міської ради" №303. 
19.12.2018 року відбулася шістдесят друга сесія Ірпінської міської ради Київської області. На вказаній сесії прийнято рішення №4574-62-VII "Про затвердження містобудівної документації - оновлення Генерального плану м. Ірпінь Київської області". 
У преамбулі вказаного рішення зазначено, що з метою забезпечення міста Ірпінь містобудівною документацією, що визначає принципові вирішення розвитку, планування, забудови, раціонального використання земель та створення належних умов для життєзабезпечення міста, комплексного вирішення архітектурно-містобудівних проблем міста, інвестиційної діяльності фізичних та юридичних осіб, врахування законних приватних, громадських та державних інтересів під час проведення містобудівної діяльності, керуючись Конституцією України, Цивільним, Господарським і Земельним кодексами України, Законами України "Про регулювання містобудівної діяльності", "Про архітектурну діяльність", "Про землеустрій" та "Про місцеве самоврядування в Україні", Ірпінська міська рада вирішила:
1. Затвердити оновлений Генеральний план міста Ірпінь Київської області, розроблений Державним підприємством Український державний науково-дослідний інститут проектування міст "Діпромісто" імені Ю.М.Білоконя.
2. Відділу інформаційного забезпечення виконавчого комітету Ірпінської міської ради оприлюднити дане рішення в офіційних місцевих засобах масової інформації в десятиденний термін з дати його затвердження.
3. Контроль за виконанням даного рішення покласти на постійну депутатську комісію Ірпінської міської ради з питань архітектури та капітального будівництва та на заступника міського голови згідно розподілу обов`язків.
Як було встановлено судом першої інстанції, на вказаній сесії Ірпінської міської ради Київської області були присутні 33 депутати (із загальної чисельності 37 депутатів). За рішення "Про затвердження містобудівної документації - оновлення Генерального плану м. Ірпінь Київської області" проголосували 29 депутатів. 4 депутати не голосували. 
Зазначене Рішення №4574-62-VII є предметом звернення до суду, позивачі вважають його протиправними та просять скасувати, а також визнати протиправними дії Ірпінської міської ради щодо його прийняття. 
Колегія суддів, розглядаючи справу в межах доводів апеляційних скарг, дійшла висновку про обґрунтованість та правомірність висновків суду першої інстанції з огляду на наступне. 
Відповідно до  статті 19 Конституції України  органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України.
Відповідно до ч.1 ст.17 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-VI (далі за текстом - «Закон №3038-VI» (тут та надалі в редакції, до діяла станом на момент прийняття оскаржуваного рішення), генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.
На підставі затвердженого генерального плану населеного пункту розробляється план земельно-господарського устрою, який після його затвердження стає невід`ємною частиною генерального плану.
Відповідно до ч. 8 ст. 17 Закону №3038-VI строк дії генерального плану населеного пункту не обмежується.
Таким чином, оскаржуване рішення вводить в дію оновлення Генерального плану м. Ірпінь Київської області і є підставою його застосування до всіх членів територіальної громади міста Ірпінь, а також членів ГО "Захист навколишнього природного середовища "Дружба", які проживають на території міста Ірпінь, у однотипних правовідносинах містобудування, земельно-господарського устрою та екологічних правовідносинах, які виникають при реалізації і виконанні Генерального плану м. Ірпінь Київської області протягом необмеженого строку.
Отже, Рішення №4574-62-VІІ є нормативно-правовим актом - актом управління (рішенням) Ірпінської міської ради Київської області, який затверджує основну містобудівну документацію на місцевому рівні, призначену для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території та земельно-господарського устрою міста Ірпінь Київської області, тобто встановлює загальні правила регулювання однотипних відносин широкого кола фізичних та юридичних осіб, в тому числі - позивача, його членів, які проживають на території міста Ірпінь, та всіх членів територіальної громади міста Ірпінь, під час проведення містобудівної діяльності на території міста Ірпінь Київської області, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування. 
Відповідно до ст. 17 Закону №3038-VI, п. 4.1, 4.3 ДБН Б.1.1-15:2012 "Склад та зміст генерального плану населеного пункту" генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови та іншого використання території населеного пункту.
Генеральний план населеного пункту розробляється та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Генеральний план визначає основні принципи і напрямки планувальної організації та функціонального призначення території, формування системи громадського обслуговування населення, організації вулично-дорожньої та транспортної мережі, інженерного обладнання, інженерної підготовки і благоустрою, цивільного захисту території та населення від небезпечних природних і техногенних процесів, охорони навколишнього природного середовища, охорони та збереження культурної спадщини та традиційного характеру середовища історичних населених пунктів, а також послідовність реалізації рішень, у тому числі етапність освоєння території.
В частині 3 ст. 17 Закону №3038-VI зазначається, що послідовність виконання робіт з розроблення генерального плану населеного пункту та документації із землеустрою визначається будівельними нормами і правилами та завданням на розроблення (внесення змін, оновлення) містобудівної документації, яке складається і затверджується її замовником за погодженням з розробником. Спеціальним нормативно-правовим актом, який регулює питання розроблення містобудівної документації є Наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №290 від 16.11.2011, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 20.12. 2011 р. за № 1468/20206 "Про затвердження Порядку розроблення містобудівної документації" (далі - Порядок №290). 
Як вбачається із правового аналізу зазначеної норми законодавцем визначені такі варіанти виконання робіт з розроблення генерального плану: розроблення нового документу, оновлення діючого генерального плану та внесення змін до вже існуючого. 
Законом визначається, що внесення змін до генерального плану може відбуватися не частіше, ніж один раз на п`ять років. Такі зміни вносяться органом місцевого самоврядування, який затверджував генеральний план населеного пункту. 
Отже, питання про дострокове внесення змін до генерального плану населеного пункту може порушуватися за результатами містобудівного моніторингу, як один з варіантів. 
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що не проведення Виконавчим комітетом Ірпінської міської ради Київської області моніторингу містобудівної документації у процесі розроблення містобудівної документації оновлення генерального плану міста Ірпінь не являється порушенням чинного законодавства.
Оскільки періодичність оновлення містобудівної документації законом не регламентується, як власне, і підстави такого оновлення, враховуючи той факт, що Генеральний план міста Ірпінь був затверджений рішенням Ірпінської міської ради №2639-39-VI від 20.12.2012, зважаючи на необхідність створення належних умов для життєзабезпечення міста, вирішення екологічних проблем, з метою забезпечення міста Ірпінь містобудівною документацією, Ірпінською міською радою прийнято рішення №4574-62-VІІ. 
Згідно п. 1.4. Порядку №290 організація розроблення містобудівної  документації або внесення змін до неї здійснюється шляхом забезпечення:
- оприлюднення рішення про розроблення містобудівної документації або внесення змін до неї;
- визначення розробника містобудівної документації або внесення змін до неї та укладання договору з урахуванням положень, встановлених Законом України  "Про публічні закупівлі";
- складання разом із розробником та затвердження проекту завдання на розроблення містобудівної документації або внесення змін до неї;
- надання розробнику вихідних даних, а також вимог щодо розміщення об`єктів державного й регіонального значення або доручення щодо їх збирання;
- фінансування розроблення містобудівної документації або внесення змін до неї відповідно до укладеного договору;
- надання розробнику оновленої картографічної основи, складеної відповідно до вимог законодавства;
- здійснення контролю за розробленням або внесенням змін до містобудівної документації;
- узгодження проекту містобудівної документації з органами місцевого самоврядування, що представляють інтереси суміжних територіальних громад, в частині врегулювання питань щодо територій спільних інтересів;
- розгляду проекту містобудівної документації архітектурно-містобудівною радою згідно зі статтею 20 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності";
- подання проекту містобудівної документації з планування території на державному рівні в частині схем планування окремих частин території України, містобудівної документації з планування територій на регіональному рівні, генерального плану міст експертній організації для проведення експертизи в порядку, визначеному постановою Кабінету Міністрів України  від 25.05.2011 № 548 "Про затвердження Порядку проведення експертизи містобудівної документації"
- подання на затвердження завершеного проекту містобудівної документації.
Містобудівна документація до моменту розгляду на архітектурно-містобудівній раді підлягає розгляду державними органами, які відповідно до закону мають повноваження щодо розгляду містобудівної документації та надання висновків щодо відповідних розділів.
Як вбачається з матеріалів справи, проект "Оновлення Генерального плану міста Ірпінь, Київської області" розглянуто під час засідання архітектурно-містобудівної ради при відділі містобудування та архітектури Ірпінської міської ради від 13.12.2018 року.
Проект містобудівної документації "Оновлення генерального плану міста Ірпінь, Київської області" оприлюднено 26.10.2018 у порядку та строки, визначені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".
На виконання Порядку №555 відповідно до чинного законодавства були призначені громадські слухання щодо проекту містобудівної документації "Оновлення генерального плану міста Ірпінь, Київської області" на 30.11.2018 на 14.00 год. в актовому залі Ірпінської міської ради (вул. Шевченка, 2-а, м. Ірпінь).
Згідно договору №1013-01-2017 від 01.11.2017 року на виконання робіт "Оновлення генерального плану міста Ірпінь, Київської області" питання організації проведення експертизи вищевказаного проекту містобудівної документації здійснювалося Розробником.
В матеріалах справи наявний Експертний звіт щодо розгляду містобудівної документації "Оновлення генерального плану м.Ірпінь Київської області" №00-0984-18/МД від 18.12.2018 складений філією "Київоблбудекспертиза" Державного підприємства "Київоблбудінвест". 
Відповідно до позитивного Експертного звіту даний проект містобудівної документації рекомендований до затвердження в установленому законодавству порядку.
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що відповідачами належним чином дотримано нормативно визначеного порядку розроблення проекту містобудівної документації - "Оновлення Генерального плану м. Ірпінь Київської області".
Відповідно до ч.1 ст.3 Закону України "Про стратегічну екологічну оцінку" від 12.04.2018 року №2354-VIII (надалі за текстом - «Закон України №2354-VIII»), метою стратегічної екологічної оцінки є сприяння сталому розвитку шляхом забезпечення охорони довкілля, безпеки життєдіяльності населення та охорони його здоров`я, інтегрування екологічних вимог під час розроблення та затвердження документів державного планування.
Стаття 2 вказаного закону визначає, що містобудівна документація підлягає сфері дії зазначеного нормативно-правового акту. Крім того, обов`язок здійснення стратегічної екологічної оцінки визначений ч.7 п.7 ст. 17 Закону №3038-VI.
Як встановлено судом першої інстанції, розроблення "Оновленого Генерального плану м. Ірпінь" розпочалася, згідно договору, у листопаді 2017 року, коли Закон №2354-VIII ще не був прийнятий. Матеріали розробленого проекту були подані Ірпінській міській раді на розгляд і затвердження у вересні 2018 року. Відповідно до п. 4.3.ДБН Б.1.1-15:2012 "Склад та зміст генерального плану населеного пункту" генеральні плани населених пунктів розроблюють на підставі завдання на розроблення генерального плану населеного пункту (далі - завдання) відповідно до додатка Б. Завдання на проектування "Оновлення Генерального плану м. Ірпінь", що є додатком №8 до договору не містило обов`язку розробника щодо підготовки звіту про стратегічну екологічну оцінку, так як такий обов`язок, на момент укладання договору, не був передбачений законодавством. 
Чинним законодавством визначено строк розгляду органом місцевого самоврядування  містобудівної документації. Так відповідно до п. 10 ч. 7 ст. 17 Закону №3038-VI генеральні плани населених пунктів та зміни до них розглядаються і затверджуються відповідними сільськими, селищними, міськими радами на чергових сесіях протягом трьох місяців з дня їх подання. 
Як вбачається з матеріалів справи 28.09.2018 року на адресу виконавчого комітету Ірпінської міської ради надійшли від Розробника матеріали містобудівної документації "Оновлення генерального плану м. Ірпінь Київської області". 
Проект містобудівної документації "Оновлення генерального плану міста Ірпінь Київської області" який розроблено на підставі Договору підряду на виконання проектно-вишукувальних робіт від 01.11.2017 №1013-01-2017 містить у собі 12 розділ "Пропозиції щодо охорони навколишнього природного середовища". 
Відповідно ч. 4 ст. 2 у Закону №3038-VI де зазначено, що містобудівна документація підлягає стратегічній екологічній оцінці в порядку, встановленому Законом України "Про стратегічну екологічну оцінку". Розділ "Охорона навколишнього природного середовища", що розробляється у складі проекту містобудівної документації, одночасно є звітом про стратегічну екологічну оцінку, який має відповідати вимогам Закону України "Про стратегічну екологічну оцінку".
Тому, з метою недопущення пропущення строків затвердження містобудівної документації, з урахуванням вищевказаної норми,  Ірпінською міською радою прийняте рішення №4574-62-VІІ від 19.12.2018 "Про затвердження містобудівної документації - Оновлення Генерального плану м. Ірпінь Київської області". Проект "Оновлення Генерального плану м. Ірпінь Київської області", отримав позитивний експертний висновок, яким підтверджено відповідність містобудівної документації законодавству, будівельним нормам, державним стандартам і правилам, рішенням органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування з питань планування і забудови території. Даний проект містобудівної документації був рекомендований до затвердження в установленому законодавству порядку.
Із матеріалів справи вбачається, що у подальшому ДП Український державний науково-дослідний інститут проектування міст "ДІПРОМІСТО" імені Ю.М. Білоконя згідно договору №1013-01-1-2018 від 18.12.2018 розроблено Звіт про стратегічну екологічну оцінку містобудівної документації - Оновлення Генерального плану м. Ірпінь з дотриманням норм і положень Закону №2354-VIII, проходженням процедур громадських слухань та обговорень, проходженням відповідної експертизи. За результатами розроблення стратегічної екологічної оцінки, згідно вищевказаного договору ДП Український державний науково-дослідний інститут проектування міст "ДІПРОМІСТО" імені Ю.М. Білоконя було відкореговано "Оновлений генеральний план м. Ірпінь Київської області".
Рішення про виконання стратегічної екологічної оцінки вище визначеного документа державного планування було прийнято після завершення розробки проекту, що не суперечить "Методичним рекомендаціям із здійснення стратегічної екологічної оцінки документа державного планування", затвердженим наказом Міністерства екології та природних ресурсів від 10.08.2018 №296.
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що вимоги апелянтів визнати бездіяльність Виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області щодо не забезпечення виконання вимог Закону України "Про стратегічну екологічну оцінку" до дати прийняття рішення Ірпінської міської ради Київської області №4574-62-VІІ від 19.12.2018 "Про затвердження містобудівної документації - оновлення Генерального плану м. Ірпінь Київської області" протиправною та зобов`язати Виконавчий комітет Ірпінської міської ради Київської області організувати громадські обговорення  Звіту про стратегічну екологічну оцінку документа державного планування - "Оновлення Генерального плану м. Ірпінь Київської області" відповідно до пункту 1 статті 33 Статуту територіальної громади міста Ірпінь в порядку скликання зборів (конференції) представників громадян від відповідних територіальних утворень міста задоволенню не підлягає.
Відповідно до п. 6.3 пояснювальної записки до генерального плану, м. Ірпінь не входить до списку історичних населених пунктів України відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №878 від 26.06.2001. Однак, перелік пам`яток історії культури, архітектури та природи місцевого значення на території наведені у табл.. 6.3-1, серед них, на стор. 126-127 зазначаються дві пам`ятки археології - поселення черняхівської культури (площа 3 га та 2,0 га), об`єкти нанесені на креслення генерального плану умовними позначками, всі охоронні зони нанесені на схему проектних планувальних обмежень генерального плану та існуючих планувальних обмежень генерального плану. Розробником на стор 114 Пояснювальної записки зазначається, що м. Ірпінь хоч і не входить до списку історичних населених пунктів, однак має свою культурну спадщину, належна охорона якої можлива лише за умови детального виявлення, вивчення її об`єктів та природних ландшафтів, що пов`язані з ними. Для цього замовнику запропоновано розпочати роботи із виготовлення облікової документації для виявлених пам`яток та встановлення охоронних зон пам`яток. 
Вказані відносини регулюються Наказом Міністерства культури України від 11.03.2013 №158, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01.04.2013 за №528/23060 "Про затвердження Порядку обліку об`єктів культурної спадщини". Згідно п. 12 зазначеного наказу рішення про визначення меж території пам`ятки та встановлення режиму використання пам`ятки та її території органами охорони культурної спадщини приймаються після занесення пам`ятки до Реєстру за результатами проведених досліджень. З аналізу цієї норми вбачається, що відображати інформацію про історичні, культурні природні пам`ятки на графічних і текстових матеріалах генерального плану, в тому числі й встановлювати охоронні зони і режим використання територій розробник повинен лише щодо тих пам`яток, які містяться у відповідному Реєстрі.
Заступник керівника Київської обласної прокуратури звертає увагу, що Ірпінською міською радою та розробником містобудівної документації "Оновлення Генерального плану м. Ірпінь Київської області" не взято до уваги зауваження Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства щодо створення нового об`єкту природно-заповідного фонду у південно-західній частині території, що проектується, загальною площею понад 500 га. на території ДЛФ Ірпінського лісництва ДП "Київський лісгосп" квартали 40, 41, 44, 49, 56, 61, 66, частково 43, 48, 55, 60, а також організація лісопарку площею 206,0 "На базі лісів Ірпінського лісництва ДП "Київський лісгосп", а в північній частині міста - гідропарку площею 95,0 га, в частині не погодження цього рішення із постійними лісокористувачами.
Заперечуючи проти вказаного, відповідачі зазначали, що пунктом 8.7.1 ДБН Б 2.2.-2012:2019 "Планування і забудова територій"  встановлено, що на землях населених пунктів слід передбачати створення нових та збереження існуючих природних та штучно створених об`єктів в тому, числі ландшафтних парків. Відповідно до п. 8.7.4. ДБН Б 2.2.-2012:2019 планування природо-заповідних територій здійснюється за нормами, встановленими в розділах 8.3-8.6  даних ДБН. Згідно Примітки до п. 8.3.1. ДБН Б 2.2.-2012:2019 "Планування і забудова територій" основою для формування позаміських ландшафтних територій є землі лісогосподарського, рекреаційного, оздоровчого, природо-заповідного та іншого природоохоронного значення.
Відповідно до Закону України "Про основні засади (стратегію) державної екологічної політики України на період до 2020 року" та на доручення Адміністрації Президента України від 05.06.2012 щодо збільшення площі природно-заповідного фонду Департамент екології та природних ресурсів Київської обласної державної адміністрації у квітні 2014 року звернувся до Ірпінської міської ради з проханням розглянути на сесії ради питання щодо створення ландшафтного заказника "Потоки". 
У листі Департамент екології та природних ресурсів зазначає, що наявність червонокнижних рослин на цій території також є причиною для створення природно-заповідного фонду. Заказник "Потоки" мав бути сформований без вилучення земель у землекористувача КП "Київське лісове господарство", Ірпінського лісництва. Крім того, рішеннями генерального плану м. Ірпінь у 2012 році та Оновленого Генерального плану м. Ірпінь Київської області (розділ 7) зазначається, що забезпеченість населення міста Ірпінь територіями зелених насаджень становить не більше 40 % від нормативної величини. Тому, з метою збільшення кількості територій зелених насаджень та приведення проекту оновлення генерального плану до вимог законодавства (п. 8.1.3. ДБН Б 2.2-2012:2019 "Планування і забудова територій"), розробником взято до уваги рекомендації зборів Громадської ради при виконавчому комітеті Ірпінської міської ради № 14 від 04.04.2018 "Про врахування громадської думки при формуванні і затвердженні генерального плану міста Ірпінь" щодо внесення території ДП "Київський лісгосп" до територій природно-заповідного фонду, а також процедури створення на території міста Ірпінь заказника місцевого значення "Потоки" загальною площею не менше 540 га. З цією ж метою, розробником  запропоновано створення лісопарку та гідропарку в інших частинах міста. Створення вказаних об`єктів також дасть змогу забезпечити постійний догляд за зеленими насадженнями, своєчасну їх заміну, збільшення кількості та збагачення видового складу.
За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає, що Ірпінською міською радою Київської області не порушено прав постійних лісокористувачів при прийнятті оскаржуваного рішення з наступних підстав. 
Відповідно до ст. 17 Лісового кодексу України у постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи. У постійне користування ліси на землях комунальної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим комунальним лісогосподарським підприємствам, іншим комунальним підприємствам, установам та організаціям, у яких створені спеціалізовані лісогосподарські підрозділи.
Права та обов`язки постійних лісокористувачів визначені ст. 19 Лісового кодексу України. До них, зокрема, відносяться: 1) право самостійно господарювати в лісах; 2) виключне право на заготівлю деревини; 3) право власності на заготовлену ними продукцію та доходи від її реалізації; 4) право на відшкодування збитків у випадках, передбачених законодавством; 5) право здійснювати відповідно до законодавства будівництво доріг, спорудження жилих будинків, виробничих та інших будівель і споруд, необхідних для ведення лісового господарства.
Постійні лісокористувачі зобов`язані: 1) забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку; 2) дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів; 3) вести лісове господарство на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснювати використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення; 4) вести первинний облік лісів; 5) дотримуватися встановленого законодавством режиму використання земель; 6) забезпечувати охорону типових та унікальних природних комплексів і об`єктів, рідкісних і таких, що перебувають під загрозою зникнення, видів тваринного і рослинного світу, рослинних угруповань, сприяти формуванню екологічної мережі відповідно до природоохоронного законодавства; 8) забезпечувати безперешкодний доступ до об`єктів електромереж, інших інженерних споруд, які проходять через лісову ділянку, для їх обслуговування. Законом можуть бути передбачені й інші права та обов`язки постійних лісокористувачів. 
Отже, постійні землекористувачі не наділені повноваженнями погоджувати проекти містобудівної документації. Поряд з тим, варто зазначити, що отримання вказаного погодження постійного лісокористувача є обов`язковим під час розроблення проектів створення природних територій та об`єктів природно-заповідного фонду, згідно Закону України "Про природно-заповідний фонд України" та Наказу Міністерства екології та природних ресурсів України від 21.08.2018 №306 "Про затвердження Методичних рекомендацій щодо розроблення проектів створення природних територій та об`єктів природно-заповідного фонду України". 
Таким чином, саме по собі Рішення №4574-62-VІІ не є підставою для створення об`єктів природно-заповідного фонду, не змінює цільового призначення земельних ділянок, не впливає на визначення власника та/чи постійного лісокористувача.
Також, дослідивши графічні матеріали (Основне креслення Генерального плану), ні суд першої інстанції, та апеляційної не знайшли підтвердження доводам позивачів про розміщення на землях лісогосподарського призначення житлової багатоквартирної забудови.
Загалом, висновки державних органів, які відповідно до закону мають повноваження щодо розгляду містобудівної документації, якщо вони направлені у строки визначені чинним законодавством України, можуть бути враховані при розробленні проектів містобудівної документації або вмотивовано відхилені. Згідно Закону №3038-VI, у випадку не надходження таких висновків протягом встановлених строків - проект вважається ними погодженим.
Пунктом 1 Протоколу засідання робочої групи з вивчення питань реалізації пілотних проектів будівництва мікрорайонів доступного житла (з визначенням пріоритету зведення малоповерхової забудови) із застосуванням екологічно-безпечних матеріалів та енергозберігаючих технологій на землях лісового господарства в м. Києві та Київській області передбачено взяття до відому інформацію заступника голови Державного комітету лісового господарства України щодо завдань робочої групи, яка створена наказом Міпрегіонбуду та Держкомлісгоспу від 21.07.2010 №272/229 та визначити спільну позицію Міпрегіонбуду, Держкомлісгоспу, Київської облдержадміністрації та виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області щодо необхідності реалізації першої черги пілотних проектів будівництва мікрорайонів доступного житла (з визначенням пріоритету здійснення малоповерхової забудови) із використанням екологічно безпечних матеріалів та енергозберігаючих технологій в районі м. Ірпінь Київської області та будівництва автодороги Ірпінь-Стоянка на землях Ірпінського лісництва Київського лісового господарства.
На підставі рішення Київської обласної ради №660-33-VІ від 23.07.2013 "Про погодження проекту землеустрою щодо встановлення меж міста Ірпінь Київської області" - погоджено проект землеустрою щодо встановлення меж міста Ірпінь Київської області згідно з яким загальна площа міста становитиме 3705,1 га. Таким же рішенням визначено і необхідність формування нової ділянки автодороги М-07 (Південно-західний обхід м. Ірпеня) за параметрами І технічної категорії, яка пройде поза північною і західною частиною м. Ірпінь.
Як вбачається з пояснень відповідачів, що наявні в матеріалах справи, будівництво дороги Ірпінь-Стоянка уже частково розпочато, а жодних рішень про скасування такого будівництва не приймалося, аналогічно не приймалося рішень щодо скасування погодження проекту землеустрою щодо встановлення меж міста Ірпінь Київської області. Тож в даній частині рішення Ірпінської міської ради "Про затвердження містобудівної документації Оновлення Генерального плану м. Ірпінь Київської області" відповідає рішенням Київської обласної ради.
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що твердження позивачів у цій частині є необґрунтованими.
Відповідно до ч.6 п.7 ст. 17 Закону №3038-VI виконавчі органи сільських, селищних і міських рад, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації в установлений строк: узгоджують проект генерального плану населеного пункту з органами місцевого самоврядування, що представляють інтереси суміжних територіальних громад, з метою врегулювання питань планування територій у приміських зонах. Зі змісту правової норми суду вбачається, що узгодження проекту генерального плану населеного пункту з органами місцевого самоврядування, що представляють інтереси суміжних територіальних громад є необхідним лише при наявності спірних питань планування територій у приміських зонах. У випадку відсутності спірних питань  - такого узгодження законодавець не вимагає. 
Крім того відповідно до п.1.4 Порядку №290 організація розроблення містобудівної документації або внесення змін до неї здійснюється шляхом забезпечення зокрема узгодження проекту містобудівної документації з органами місцевого самоврядування, що представляють інтереси суміжних територіальних громад, в частині врегулювання питань щодо територій спільних інтересів.
За таких обставин, погодження містобудівної документації - "Оновлення генерального плану міста Ірпінь" мала здійснюватись виключно за наявності територіальних спорів між громадою міста Ірпінь та суміжними громадами.
Враховуючи той факт, що сторонами не надавалися докази наявності спірних питань планування територій у приміських зонах між Ірпінською міською радою та Бучанською міською радою, Київською міською радою, Михайлівсько-Рубежівською сільською радою, Гостомельською селищною радою, Коцюбинською селищною радою, Горенською сільською радою, Гореницькою сільською радою, для погодження містобудівної документації підстав не було. 
У період з 2000 року по 2019 рік фактична межа міста Ірпінь не змінювалася, в т.ч. і відповідно до Генерального плану міста Ірпеня, затвердженого на сесії Ірпінської міської ради Київської області рішенням від 20.12.2012 № 2639-39-VI. Вказане рішення у судовому порядку не скасоване.
Отже, визначені межі міста Ірпінь та сусідніх населених пунктів є сталими і дотепер. При розробленні та затвердженні містобудівної документації - "Оновлення Генерального плану м. Ірпінь Київської області" відповідачі не повинні були погоджувати його з іншими суміжними громадами.
Щодо тверджень апелянтів про неврахуваня думки громадськості і порушення прав громадськості під час розроблення містобудівної документації "Оновлення Генерального плану  міста Ірпінь" та проведення громадських слухань, колегія суддів зазначає наступне. 
Скаржники стверджують, що містобудівна документація "Оновлення Генерального плану Ірпінь Київської області" не була оприлюднена під час прийняття оскаржуваного рішення, Виконавчий комітет Ірпінської міської ради Київської області неналежно повідомив через засоби масової інформації про проведення загальних міських громадських слухань щодо врахування громадських інтересі під час розроблення проекту містобудівної документації "Оновлення Генерального плану Ірпінь Київської області".
Відповідно до ч.1 ст. 16 Закону №3038-VI планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.
Частиною першою статті 17 Закону №3038-VI передбачено, що генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.
Статтею 21 Закону №3038-VI встановлено, що громадському обговоренню підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій. Затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, зазначеної у частині першій цієї статті, без проведення громадського обговорення проектів такої документації забороняється.(…)
Замовники містобудівної документації зобов`язані забезпечити:
1) оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними наслідками та наслідками для довкілля, у тому числі для здоров`я населення;
2) оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, пояснювальної записки, розділу "Охорона навколишнього природного середовища" або звіту про стратегічну екологічну оцінку на своїх офіційних веб-сайтах, а також вільний доступ до такої інформації громадськості;
3) реєстрацію, розгляд та врахування пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні;
4) проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні;
5) узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію;
6) оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні.
Оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, проектів містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для подання пропозицій громадськості замовнику містобудівної документації.
Пропозиції громадськості подаються у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, який не може становити менш як 30 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.
Пропозиції, подані після встановленого строку, не розглядаються.
Громадські слухання щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводяться у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, але не раніше 10 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні(…).
Порядок проведення громадських слухань    проектів містобудівної документації на місцевому рівні визначає Кабінет Міністрів України.
На виконання ст. 21 Закону №3038-VI Кабінет Міністрів України затвердив Порядок №555, яким визначено механізм проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні: генеральних планів населених пунктів, планів зонування та детальних планів територій (далі також - містобудівна документація).
Згідно з вимогами пункту 3 Порядку (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) на сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи покладено обов`язок оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення проектів містобудівної документації з прогнозованими правовими, економічними та екологічними наслідками; оприлюднення розроблених проектів містобудівної документації і доступ громадськості до зазначеної інформації; реєстрацію, розгляд та узагальнення пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації; узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками проектів містобудівної документації через погоджувальну комісію (у разі її утворення); оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації.
Пунктом 4 Порядку (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) встановлено, що оприлюднення розроблених в установленому законодавством порядку проектів містобудівної документації здійснюється не пізніш як у місячний строк з дня їх подання розробником до виконавчого органу сільської, селищної, міської ради шляхом розміщення матеріалів (планшетів, макетів) у визначеному органом місцевого самоврядування місці та інформування громадян через розповсюдження брошур і повідомлень, засоби масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення інформації на офіційному веб-сайті відповідного органу місцевого самоврядування.
Положеннями пункту 5 Порядку № 555 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у проекті містобудівної документації має містити: 1) інформацію про мету, склад та зміст містобудівної документації, викладену у скороченій та доступній для широкої громадськості формі; 2) основні техніко-економічні показники, зокрема графічні матеріали, що відображають зміст містобудівної документації; 3) відомості про замовника та розробника проектів містобудівної документації та підстави для їх розроблення; 4) інформацію про місце і строки ознайомлення з проектом містобудівної документації; 5) інформацію про посадову особу органу місцевого самоврядування, відповідальну за організацію розгляду пропозицій; 6) відомості про строк подання і строк завершення розгляду пропозицій; 7) інформацію стосовно запланованих інформаційних заходів (презентація, прилюдне експонування, телевізійні програми, публічні конференції тощо). Осіб, які забезпечують роботу з розгляду пропозицій громадськості, призначає орган місцевого самоврядування. Зазначені особи є відповідальними за автентичність проектів містобудівної документації.
Відповідно до пункту 6 Порядку (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) підставою для подання пропозицій до проектів містобудівної документації відповідному органу місцевого самоврядування є повідомлення про початок процедури їх розгляду.
Відповідно до пунктів 7,8 порядку № 555 пропозиції до проектів містобудівної документації мають право подавати: повнолітні дієздатні фізичні особи, які проживають на території, щодо якої розроблено відповідний проект містобудівної документації на місцевому рівні; юридичні особи, об`єкти нерухомого майна яких розташовані на території, щодо якої розроблено відповідний проект містобудівної документації на місцевому рівні; власники та користувачі земельних ділянок, розташованих на території, щодо якої розроблено проект містобудівної документації, та на суміжних з нею територіях; представники органів самоорганізації населення, діяльність яких поширюється на відповідну територію; народні депутати України,     депутати     відповідних     місцевих рад. Пропозиції, подані особами, не визначеними пунктом 7 цього Порядку,     або     подані     після  встановленого органом місцевого самоврядування строку, залишаються без розгляду.
Згідно зі ст. 13 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" територіальна громада має право проводити громадські слухання - зустрічатися з депутатами відповідної ради та посадовими особами місцевого самоврядування, під час яких члени територіальної громади можуть заслуховувати їх, порушувати питання та вносити пропозиції щодо питань місцевого значення, що належать до відання місцевого самоврядування.
Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку, що громадські слухання щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні відбуваються шляхом оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, надання особам, які мають право на подання пропозицій до проектів містобудівної документації на місцевому рівні, строку для подання таких пропозицій; безпосереднім поданням пропозицій громадськості до відповідного органу місцевого самоврядування; утворення погоджувальної комісії у разі необхідності та, відповідно, оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації.
Даний висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 21.06.2018 у справі №826/4504/17, від 14.08.2018 у справі №695/725/15-а, від 19.06.2019 у справі №815/1884/18.
Судом першої інстанції встановлено,  що  оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні відбулося одночасно з повідомленням про проведення громадських слухань у місті Ірпінь щодо врахування інтересів під час розроблення проекту містобудівної документації "Оновлення генерального плану м. Ірпінь, Київської області" на офіційному сайті Ірпінської міської ради та у спецвипуску газети "Про Ірпінь" від 26.10.2018, яка виходить на місцевому рівні та має Свідоцтво про державну реєстрацію друкованого засобу масової інформації №21038-10838 від 15.10.2014 (позивачами дана обставина не заперечується).
Як вбачається з матеріалів справи 19.07.2019 начальником відділу інформаційного забезпечення Виконавчого комітету Ірпінської міської ради Л.П. Горбатою надано пояснення на ім`я Ірпінської міської ради Київської області щодо порядку розміщення проекту містобудівної документації та повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у проекті містобудівної документації на офіційному веб-сайті Ірпінської міської ради.
На підтвердження даної інформації представником відповідачів надано скріншоти адміністратора офіційного веб-сайту Ірпінської міської ради Київської області з програмного забезпечення Total Commander з вбудованим FTP-клієнтом з можливостями завантажувати/відвантажувати файли в декілька потоків, шукати файли на FTP-серверах, з довантаженням, підтримкою www-проксі при роботі з FTP та підключення-завантаження-відключення у вказаний час до заданого FTP, а також з відкритої універсальної системи керування вмістом для публікації інформації в інтернеті Joomla!.
26.10.2018 на офіційному веб-сайті Ірпінської міської ради у розділі "Прозоре місто" (підрозділі "Громадські обговорення") розміщено проект "Оновлення Генерального плану м. Ірпінь, Київської області" (основне креслення), інформаційна довідка щодо оновлення генерального плану м. Ірпінь, Київської області.
Цього ж дня в.о. міського голови - секретарем ради видано розпорядження №288 від 26.10.2018 року "Про ініціювання та заходи з підготовки загально міських громадських слухань", яке опубліковане на офіційному веб-сайті Ірпінської міської ради.
Також 26.10.2018 на виконання пункту 5 Порядку №555 здійснено оприлюднення повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у проекті містобудівної документації на офіційному веб-сайті Ірпінської міської ради. Текст повідомлення містив усю необхідну інформацію.
Зокрема, у повідомленні зазначалося, що "з 26 жовтня 2018 розпочинаються громадські обговорення щодо врахування думки громадськості під час розроблення "Оновлення генерального плану міста Ірпінь". До 26 листопада 2018 р. приймаються заяви та пропозиції громадськості "Оновлення генерального плану міста Ірпінь". Відповідальний за організацію розгляду пропозицій - Начальник відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області Сапон Михайло Михайлович . Подання з пропозиціями подаються у строк з 26 жовтня 2018 року по 26 листопада 2018 року (включно) до відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області. Пропозиції будуть розглянуті у порядку передбаченому постановою КМУ №555 від 25.05.2011 року. Прилюдне експонування в приміщенні Ірпінської міської ради за адресою: Київська область, м. Ірпінь, вул. Шевченка, 2-а. Інформуємо про те, що громадські слухання "Оновлення генерального плану міста Ірпінь" відбудуться 30 листопада 2018 року об 14:00 год. в актовому залі Ірпінської міської ради (вулиця Шевченка, 2а, місто Ірпінь)".
Отже, здійснення Виконавчим комітетом Ірпінської міської ради у такий спосіб повідомлення громадян про проведення громадських слухань у місті Ірпінь щодо врахування інтересів під час розроблення проекту містобудівної документації "Оновлення генерального плану м. Ірпінь, Київської області" є достатніми та належними засобами щодо повідомлення даної інформації, а тому доводи апеляційних скарг в цій частині не знайшли свого підтвердження. 
Аналогічна правова позиція в частині визнання належним повідомленням про проведення громадських слухань наявність відповідної публікації у місцевій газеті викладена у постанові Верховного Суду у справі №463/1230/16-а від 19.09.2018.
Відповідно вимог  ст. 173 Земельного Кодексу України від 25.10.2001 № 2768-III (далі - ЗК України), межа району, села, селища, міста, району у місті - це умовна замкнена лінія на поверхні землі, що відокремлює територію району, села, селища, міста, району у місті від інших територій. Межі району, села, селища, міста, району у місті встановлюються і змінюються за проектами землеустрою, які розробляються відповідно до техніко-економічного обґрунтування їх розвитку, генеральних планів населених пунктів.
Відповідно до п. 29 ч. 1 ст. 85 Конституції України до повноважень Верховної Ради України зокрема належить утворення і ліквідація районів, встановлення і зміна меж районів і міст, віднесення населених пунктів до категорії міст, найменування і перейменування населених пунктів і районів.
Частиною 1  статті 174 ЗК України  встановлено, що рішення про встановлення і зміну меж районів і міст приймається Верховною Радою України за поданням Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, Київської чи Севастопольської міської рад.
Таким чином, законом регламентований порядок встановлення меж населених пунктів.
Судом першої інстанції встановлено, та учасниками по справі не заперечується, що Верховною Радою України межі міста Ірпеня не встановлювались. 
Верховний Суд у Постанові від 03.03.2020 по справі №367/6388/16-а зазначив, що у разі якщо межі населених пунктів не встановлені у порядку, визначеному Земельним кодексом України, судам належить виходити з фактичних меж населених пунктів. Так, відсутність реалізації компетентними органами своїх повноважень щодо встановлення меж міста не свідчить про фактичну відсутність таких меж.
Земельна ділянка - це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами.
Згідно ст. 791 ЗК України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера.
Норма Земельного Кодексу України від 18.12.1990 N 561-XII (Кодекс втратив чинність з 01.01.2002 на підставі Кодексу  N 2768-III (2768-14) від 25.10.2001, ВВР, 2002, N 3-4, ст.27) визначала, що у державній  власності  перебувають  всі  землі  України,  за винятком земель, переданих у колективну і приватну власність. 
Згідно ст. 84 чинного ЗК України у державній власності перебувають усі землі України, крім земель комунальної та приватної власності. Право державної власності на землю набувається і реалізується державою через органи виконавчої влади відповідно до повноважень, визначених цим Кодексом.
В Україні затверджений та діє Державний класифікатор об`єктів адміністративно-територіального устрою України, який є у вільному доступі і може бути переглянутий всіма зацікавленими особами.
Відповідно до Державного класифікатора міст обласного підпорядкування Київської областi Iрпiнь присвоєно код 3210900000 - це саме той код, який присутній в кадастрових номерах всіх земельних ділянок, яких стосується розроблений  детальний план території, що безумовно свідчить про розташування таких земельних ділянок в межах м. Ірпінь.
Виходячи iз законодавчого розуміння поняття державного земельного кадастру, яке визначено ст. 193 ЗК Укрїни, як єдиної державної системи земельно-кадастрових робiт, так само необхідно пiдходити до закрiпленої в ст. 197 ЗК України сутi кадастрового зонування, а саме, як за ходiв (робiт), спрямованих на визначення та встановлення уповноваженими державою суб`єктами первинних облікових кадастрових одиниць i встановлення (присвоення) кадастрових номерів саме територіям адміністративно-територіальних одиниць, коди яких складають перші десять цифр позицiйної структури кадастрових номерів земельних ділянок.
Власне кадастровий номер земельної дiлянки може бути присвоєний тiльки на пiдставi результатів проведення кадастрових зйомок (ст. 198 ЗК Укрїни), якi включають геодезичне встановлення i погодження меж та складання кадастрового плану земельнї дiлянки, а саме, безпосередньо пiсля останнiх. У зв`язку з цим необхiдно зазначити, що кадастрова нумерацiя земельних дiлянок є окремим видом земельно-кадастрових робiт вiдмiнним вiд кадастрового зонування та кадастрових зйомок, що, у свою чергу, засвідчує вiдсутнiсть вiдповiдних норм у Земельному кодексi України, якi регулюють данi правовiдносини.
Таким чином, кадастрову нумерацiю земельних дiлянок можна визначити, як комплекс дiй спрямованих на iдентифiкацiю (присвоення кадастрових номерiв) земельних дiлянок сформованих у результатi землевпорядних робiт, стосовно яких на пiдставi землевпорядної документації визначено економічні, технiчнi характеристики та юридичний статус.
Вiдповiдно ст. 1 ч.1 п.11 Закону України "Про державний земельний кадастр" кадастровий номер земельної дiлянки - це iндивiдуальний цифровий код (номер) земельної дiлянки, що не повторюється на всiй територiї України, присвоюється земельнiй дiлянцi пiд час проведення її державної реестрацiї i зберiгається за нею протягом усього часу iснування такої дiлянки.
Кадастровий номер земельної ділянки має чотирьохрiвневу iєрархiчну структуру, в якiй перші десять знакiв - це код одиниці адмiнiстративно-територiального устрою України, наступні два - це номер кадастрової зони, наступні три - номер кадастрового кварталу в межах вiдповiдної кадастрової зони, а останніх чотири знаки - порядковий номер земельної ділянки в межах кадастрового кварталу (позиційна структура кадастрового номера має наступний вид: ХХХХХХХХХХ:ХХ:ХХХ:ХХХХ).
Перші десять цифр, кадастрових номерів всіх земельних ділянок, щодо яких спірним рішенням Відповідача розроблено детальний план території забудови кварталу мiста Iрпiнь обмеженого вул. Маяковського, провул. Озерний, вул. Достоєвського та вул. Гайдара є саме - 3210900000, що означає розташування таких земельних ділянок саме в межах адміністративно-територіальної одиниці - міста обласного підпорядкування Київської області Iрпiнь.
Земельним ділянкам, що знаходяться в підпорядкуванні Києво-Святошинської районної державної адміністрації присвоєно код 3222400000.
Отже, земельні ділянки, про які зазначав Заступник керівника Київської обласної прокуратури в  поясненнях, знаходяться на території безпосередньо міста Ірпеня і не відносяться до земель Києво-Святошинського району, або будь-якого іншого суміжного населеного пункту.
Як вбачається з матеріалів справи, містобудівна документація "Оновлення генерального плану міста Ірпінь Київської області" розроблена на виконання Рішення Ірпінської міської ради від 27.07.2017 № 2531-36-VII та у розвиток рішень Генеральної схеми планування території України з урахуванням проектних пропозицій містобудівної документації регіонального рівня (Схема планування території Київської області), наявної документації, що розроблена для суміжних територій.
Крім цього, відповідно до ч. 2 ст. 173 ЗК України межі району, села, селища, міста, району у місті встановлюються і змінюються за проектами землеустрою щодо встановлення (зміни) меж адміністративно-територіальних одиниць. Проекти землеустрою щодо зміни меж населених пунктів розробляються з урахуванням генеральних планів населених пунктів.
При цьому жодним законодавчим актом, ні підзаконним нормативно-правовим актом, не визначено, що обов`язковою передумовою затвердження генерального плану населеного пункту або його оновлення є встановлення меж відповідного міста.
Згідно ст. 17 Закону №3038-VІ генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.
Відповідно до п. 8 Указу Президії Верховної Ради УРСР від 28.06.1965 рішенням виконкому Київської обласної Ради депутатів трудящих від 28.10.1968 №791 затверджено акти по уточненню адміністративних меж міських рад. Згідно вказаного уточнення визначені територію міста Ірпінь, до складу якого входила прилегла територія, та визначено чіткі спільні межі Ірпінського регіону.
Згідно рішення Київської обласної Ради ХХІІІ скликання від 15.06.2000 №211-12-ХХІІІ "Про погодження проекту встановлення меж міста обласного значення Ірпінь Київської області" загальна площа земель міста Ірпінь визначена у 3705,1 га.
Відповідно до Генерального плану міста Ірпеня, затвердженого на сесії Ірпінської міської ради рішенням від 20.12.2012 №2639-39-VI та погодженого Київською обласною радою 2013 року територія міста Ірпінь, на перспективу залишається в межах 3705,1 га.
Отже, фактична межа міста Ірпінь не змінювалася, окреслені межі міста Ірпінь та сусідніх населених пунктів є сталими і дотепер, на момент прийняття Ірпінською міською радою Київської області рішення "Про затвердження містобудівної документації - оновлення Генерального плану м. Ірпінь Київської області" № 4574-62-VII від 19.12.2018 року межі міста були погоджені та становили 3705,1 га.
Також, в апеляційній скарзі Заступник керівника Київської обласної прокуратури зазначає, що "на підставі рішення Київської обласної ради №660-33-VI від 23.07.2013 "Про погодження проекту землеустрою щодо встановлення меж міста Ірпінь Київської області"- погоджено проект землеустрою щодо встановлення меж міста Ірпінь Київської області згідно з яким загальна площа міста становитиме 3705,1 га.
Більш того, заступником Голови робочої групи - заступником голови Державного комітету лісового господарства України Пристая О.Д. 27.07.2010 затверджено Протокол засідання робочої групи з вивчення питань реалізації пілотних проектів будівництва мікрорайонів доступного житла (з визначенням пріоритету зведення малоповерхової забудови) із застосуванням екологічно-безпечних матеріалів та енергозберігаючих технологій на землях лісового господарства в м. Києва та Київській області.
Пунктом 1 вказаного протоколу передбачено взяття до відому інформацію заступника голови Державного комітету лісового господарства України щодо завдань робочої групи, яка створена наказом Мінрегіонбуду та Держкомлісгоспу від 21.07.2010 №272/229 та визначити спільну позицію Мінрегіонбуду, Держкомлісгоспу, Київської обласної державної адміністрації та виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області щодо необхідності реалізації першої черги пілотних проектів будівництва мікрорайонів доступного житла (з визначенням пріоритету здійснення малоповерхової забудови) із використанням екологічно безпечних матеріалів та енергозберігаючих технологій в районі м. Ірпінь Київської області та будівництва авто-догори Ірпінь-Стоянка на землях Ірпінського лісництва Київського лісового господарства.
Саме з метою початку реалізації пілотних проектів будівництва доступного житла на території м. Ірпінь Київської області та будівництва автодороги Ірпінь-Стоянка Виконавчому комітету Ірпінської міської ради рекомендовано до 10.08.2010 підписати договір з НДІ "Дніпромісто" щодо розробки генерального плану міста Ірпінь (п.2 Протоколу).
Цим же пунктом Протоколу передбачено, що за зверненням організацій, які будуть визначені Держкомлісгоспом, необхідно організувати у найкоротший термін розробку та надання містобудівних умов і зауважень для розробки проектів будівництва доступного житла (орієнтовною площею 15 га) на території м. Ірпінь Київської області та будівництва автодороги Київ-Стоянка.
Тобто, фактично при прийнятті рішення Ірпінської міської ради №2639-39-VI від 20.12.2012 "Про затвердження Генерального плану міста Ірпінь" розширення меж м. Ірпінь відбулося за рахунок лісів загальною площею 1007,2 га обґрунтовано реалізацією пілотних проектів будівництва доступного житла на території м. Ірпінь Київської області та будівництва автодороги Ірпінь-Стоянка". 
Отже, зазначене доводить факт правомірності розроблення Генерального плану м. Ірпінь у 2012 році в проектних межах на площу 3705,1 га. Цими ж рішеннями Київської обласної державної адміністрації (як власника земель лісового фонду, переданих у постійне лісокористування ДП "Київський лісгосп) визначено необхідність формування нової ділянки автодороги М-07 (Південно-західний обхід м. Ірпеня) за параметрами І технічної категорії, яка пройде поза північною і західною частиною м. Ірпінь. Для забезпечення транспортного сполучення  нових мікрорайонів з м. Київ та трасою міжнародного значення  "Київ - Чоп". За поясненнями представника відповідача-1 будівництво зазначеної дороги уже частково розпочато. Інформація про скасування вказаного рішення або прийняття нового, яке б регулювало вказане питання учасниками справи не надавалась. 
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що визначення проектної площі міста Ірпінь Київської області на рівні 3705,1  га є правомірним і відповідно доводи позивачів є необґрунтованими.
Рішення Київського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2020 року в частині задоволення позовних вимог апелянтами не оскаржується, а тому, в силу положень ст. 308 КАС України, перегляду не підлягає.   
Саме по собі припущення про порушення вимог закону рішенням суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання його протиправним, оскільки обов`язковою умовою для цього є доведеність позивачами порушення їх прав та охоронюваних законом інтересів відповідним рішенням.
Згідно  ст. 6 КАС України,  ст. 17 Закон України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Надаючи оцінку всім доводам сторін, суд приймає до уваги рішення ЄСПЛ по справі Davydov та інші проти Росії, § 288, згідно якого, у разі, якщо засіб правового захисту існує, скарги на будь-які недоліки виборів можуть бути порушені в Суді в рамках статті 3 Протоколу № 1. Такі недоліки можуть становити порушення цієї статті, якщо вони ставлять під сумнів цілісність виборчого процесу. Процес ухвалення рішень з питань неправомочності кандидатів або спір щодо результатів виборів повинні бути оточені певними мінімальними гарантіями від свавілля. Зокрема, відповідні висновки повинні бути зроблені органом, який може забезпечити мінімальні гарантії своєї неупередженості. Так само, розсуд, яким користується відповідний орган, не повинен бути непомірно широким: він повинен бути обмеженим з достатнім ступенем точності положеннями національного законодавства. Нарешті, процедура повинна бути такою, щоб гарантувати справедливе, об`єктивне і достатньо обґрунтоване рішення і не допустити зловживання владою з боку відповідного органу (Podkolzina проти Латвії, § 35; Kovatch проти України, §§ 54-55; Kerimova проти Азербайджану, §§ 44-45; Riza та інші проти Болгарії, § 144). Однак, якщо Суд долучається до такого розгляду, він обмежує себе тим, щоб переконатися, що ухвалене національним органом рішення не було свавільним або явно необґрунтованим за своєю суттю.
Враховуючи вищевикладене, надаючи правову оцінку кожному доводу, викладеному в апеляційних скаргах, колегія суддів не знаходить підстав для їх задоволення. 
Надаючи оцінку доводам позивачів, судова колегія приймає до уваги Висновок № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому зазначено, що при викладенні підстав для прийняття рішення суд повинен надати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.
У контексті оцінки доводів апеляційної скарги апеляційний суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Крім того, у рішеннях ЄСПЛ по справі "Ґарсія Руіз проти Іспанії" (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що "…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід…".
З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд вважає, що ключові аргументи апеляційних скарг отримали достатню оцінку.
Відповідно до вимог  статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених  статтею 78 цього Кодексу. 
Відповідно до  ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України  рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Доводи апеляційних скарг не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення Київського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2020 року. 
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, оскільки суд всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.
Згідно з п. 1 ч. 1  ст. 315 КАС України  за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до  ст. 316 КАС України  суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких підстав апеляційні скарги підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. 
Керуючись статтями 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,  

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги Громадської організації "Захист навколишнього природного середовища "Дружба",  Заступника керівника Київської обласної прокуратури - залишити без задоволення.                 
Рішення Київського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2020 року залишити без змін.                                
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

            Суддя-доповідач                                                                                   Собків Я.М.

  Суддя                                                                                                    Глущенко Я.Б.

             Суддя                                                                                                     Черпіцька Л.Т.

Повний текст постанови виготовлено - 26 липня 2021 року.