ОКРЕМА ДУМКА
Судді Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду
Крата В. І.
 
18 серпня 2021 року
м. Київ
 
справа № 543/994/17
провадження № 61-6125св21
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: головуючого - Крата В. І. (суддя-доповідач), суддів: Антоненко Н. О., Дундар І. О., Русинчука М. М., Тітова М. Ю., касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнив частково. Постанову Полтавського апеляційного суду від 02 березня 2021 року в частині позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Оржицька державна нотаріальна контора Полтавської області, про встановлення факту спільного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини, скасував. Рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 07 грудня 2020 року в частині позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Оржицька державна нотаріальна контора Полтавської області, про встановлення факту спільного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини, змінив, виклавши його мотивувальну частину у редакції постанови. Постанову Полтавського апеляційного суду від 02 березня 2021 року в частині позовних вимог ОСОБА_1 до  ОСОБА_3 , правонаступником якої є ОСОБА_4 , про встановлення факту спільного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини, змінив, виклавши її мотивувальну частину у редакції постанови.
 
При цьому колегія суддів вказала, що: 
«тлумачення частини першої, пункту 5) частини другої статті 293 ЦПК України, статті 293 ЦПК України, частини першої статті 256 ЦК України свідчить, що вимога про встановлення факту спільного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, заявлена у позовному провадженні, не є «вимогою» у розумінні статті 256 ЦК України».
 
Не можу погодитися з цим висновком колегії суддів з таких підстав.
 
1. Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (частина перша статті 256 ЦК України).
 
2. У цивільному законодавстві закріплено об`єктивні межі застосування позовної давності. Об`єктивні межі застосування позовної давності встановлюються: 
(а) прямо (стаття 268 ЦК України). Серед переліку вимог, на які позовна давність не поширюється (стаття 268 ЦК України), відсутня вимога про встановлення факту спільного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини; 
(б) опосередковано (із врахуванням сутності заявленої вимоги). Зокрема, у пункті 96 Постанови Великої Палати Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі № 653/1096/16-ц зроблено висновок про незастосування позовної давності до негаторного позову. 
 
2.1. Вимога про встановлення факту спільного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини, заявлена у позовному провадженні, є «вимогою» у розумінні статей 256, 268 ЦК України. По своїй суті вимога про встановлення факту спільного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини не виключає застосування до неї позовної давності.
 
3. Проте в судовій практиці сформувався підхід, згідно якого на вимогу про встановлення факту спільного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини позовна давність не поширюється. 
 
3.1. В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 30 вересня 2020 року у справі № 584/639/19 (провадження № 61-10930св20) зазначено, що «за загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає у день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини п`ятої статті 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Цивільним законодавством не передбачено обмеження строку, у який спадкоємець, що прийняв спадщину, може зареєструвати своє право власності у встановленому законом порядку або звернутись до суду за захистом свого права, а тому підстави для застосування позовної давності до спірних правовідносин відсутні».
 
4. Тому колегії суддів необхідно було постановити ухвалу про передачу справи на розгляд Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду в складі Верховного Суду у зв`язку із необхідністю відступу від висновків, що зроблені постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 30 вересня 2020 року у справі № 584/639/19 (провадження № 61-10930св20).

Суддя                                                                                                                                  В. І. Крат