Ухвала
30 серпня 2021 року
м. Київ
справа № 236/3091/18
провадження № 51 - 4161 ск 21
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                       ОСОБА_1 ,
суддів                                   ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 в інтересах засудженого ОСОБА_5 на вирок Краснолиманського міського суду Донецької області від 17 вересня 2020 року та ухвалу Донецького апеляційного суду від 19 травня 2021 року,  
встановив:
У касаційній скарзі захисник ОСОБА_4 порушує питання про перегляд зазначених судових рішень у касаційному порядку.
Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України(далі - КПК), суд касаційної інстанції дійшов висновку, що її подано без додержання приписів п. 4, 5 ч. 2, ч. 3, ч. 6 зазначеної статті.
Так, за змістом ст. 427 КПК, в касаційній скарзізазначаються: вимоги особи, яка подає касаційну скаргу, до суду касаційної інстанції та обґрунтування цих вимог із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судових рішень, а також думка з приводу участі у касаційному розгляді. Крім того, до касаційної скарги долучаються її копії з додатками в кількості, необхідній для надіслання сторонам кримінального провадження і учасникам судового провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 438 КПК підставами для скасування судового рішення судом касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК); неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність(ст. 413 КПК); невідповідність призначеного покарання ступеню тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК).
Тому скаржник, заперечуючи законність постановлених у кримінальному провадженні судових рішень, має конкретно вказати на конкретні порушення закону, передбачені у ст. 438 КПК, що є підставою для скасування таких рішень, а також належним чином обґрунтувати свої доводи.
При обґрунтуванні незаконності судових рішень, захисник вказує на невідповідність висновків суду першої інстанції фактичним обставинам кримінального провадження та неповноту судового розгляду, а також не погоджується з оцінкою доказів, надаючи їм власну оцінку, що, відповідно до статей 433, 438 КПК, не є предметом перевірки судом касаційної інстанції.
Крім того, захисник ОСОБА_4 зазначає про недопустимість окремих доказів, на які посилався суд першої інстанції при прийнятті рішення, чим допустив істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, що, на переконання захисника перешкодило ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, однак не вказує підстав визнання доказів недопустимими, з огляду на положення статей 86-88 КПК, та не зазначає чи звертався він з відповідними клопотаннями про визнання таких доказів недопустимими та який результат розгляду цих клопотань.
Відсутність у скарзі належного обґрунтування з огляду на те, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах касаційної скарги, перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 427 КПК, касаційна скарга повинна містити вимоги особи, яка її подала із зазначенням того, яке рішення має прийняти суд касаційної інстанції.
Такі вимоги мають відповідати приписам ст. 436 КПК, згідно з якими суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право: 1) залишити судове рішення без зміни, а касаційну скаргу - без задоволення; 2) скасувати судове рішення і призначити новий розгляд у суді першої чи апеляційної інстанції;                            3) скасувати судове рішення і закрити кримінальне провадження; 4) змінити судове рішення. З урахуванням зазначеного, прохання захисника ОСОБА_4 щодо результатів розгляду касаційної скарги, не узгоджується з вимогами ст. 436 КПК.
Відповідно до ч. 3 ст. 427 КПК якщо особа не бажає брати участі у касаційному розгляді, вона зазначає про це в касаційній скарзі, проте зі змісту касаційної скарги не вбачається думка сторони захисту щодо бажання чи небажання брати участь у касаційному розгляді. 
Також захисником не дотримано вимог ч. 6 ст. 427 КПК, а саме не долучено ще однієї копії касаційної скарги з додатками для надіслання сторонам кримінального провадження і учасникам судового провадження.
За таких обставин,  колегія суддів вважає за необхідне залишити без руху касаційну скаргу, надавши захиснику строк для усунення недоліків.
Керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Верховний Суд
постановив:
Касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 в інтересах засудженого ОСОБА_5 на вирок Краснолиманського міського суду Донецької області від 17 вересня 2020 року та ухвалу Донецького апеляційного суду від 19 травня 2021 року залишити без руху і встановити строк для усунення недоліків протягом десяти днів із дня отримання копії ухвали.
Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_6                                          ОСОБА_2                                                    ОСОБА_3