ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2021 р.	Справа № 520/922/21	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Григорова А.М.,
Суддів: Бартош Н.С. ,  Подобайло З.Г. ,
за участю секретаря судового засідання Щеглової Г.О.

          розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.05.2021, головуючий суддя І інстанції: Волошин Д.А.,  м. Харків, повний текст складено 26.05.21 року по справі № 520/922/21
          за позовом             Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1  
          до             Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області                     
          про визннаня дій протиправними, визнання протиправними та скасування постанов,
ВСТАНОВИВ:
          Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:
          - визнати протиправними дії Управління захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області по проведенню перевірок характеристик продукції та виконання рішень про вжиття обмежувальних заходів фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 , здійснених на підставі направлення №1735 від 19.08.2020;
          - визнати протиправними та скасувати постанови Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області, а саме: 
- постанову №5.0-03 від 13.01.2021 щодо порушення ФОП ОСОБА_1  п. 2, ч. 4, ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», а саме невиконання або неповне виконання рішення про вжиття обмежувальних заходів щодо приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами від 09.09.2020 №5.0-50, визначених ч. 1 ст. 29 Закону, а саме обмеження надання продукції на ринку шляхом приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами технічного регламенту, у спосіб співпраці в ланцюгу постачання з постачальником (імпортером, уповноваженим представником, виробником) або в інший спосіб, що не суперечить чинному законодавству (штраф у розмірі 68 000  грн);  
- постанову №5.0-04 від 13.01.2021 щодо порушення ФОП ОСОБА_1  п. 2 ч. 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», а саме невиконання або неповне виконання рішення про вжиття обмежувальних заходів щодо усунення формальної невідповідності від 09.09.2020 №5.0-51, визначених ч. 3 ст. 29 Закону, а саме обмеження надання продукції на ринку шляхом приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами технічного регламенту, у спосіб співпраці          в ланцюгу постачання з постачальником (імпортером, уповноваженим представником, виробником) або в інший спосіб, що не суперечить чинному законодавству (штраф у розмірі 34 000 грн); 
- постанову №5.0-05 від 13.01.2021 щодо порушення ФОП ОСОБА_1  п. 2 ч. 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», а саме невиконання або неповне виконання рішення про вжиття обмежувальних заходів щодо усунення формальної невідповідності від 09.09.2020 №5.0-49, визначених ч. 3 ст. 29 Закону, а саме обмеження надання продукції на ринку шляхом приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами технічного регламенту, у спосіб співпраці в ланцюгу постачання з постачальником (імпортером, уповноваженим представником, виробником) або в інший спосіб, що не суперечить чинному законодавству (штраф у розмірі 34 000 грн);
- постанову №5.0-06 від 13.01.2021 щодо порушення ФОП ОСОБА_1  п. 2 ч. 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», а саме невиконання або неповне виконання рішення про вжиття обмежувальних заходів щодо усунення формальної невідповідності від 09.09.2020 №5.0-47, визначених ч. 3 ст. 29 Закону, а саме обмеження надання продукції на ринку шляхом приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами технічного регламенту, у спосіб співпраці в ланцюгу постачання з постачальником (імпортером, уповноваженим представником, виробником) або в інший спосіб, що не суперечить чинному законодавству (штраф у розмірі 34 000 грн);
- постанову №5.0-07 від 13.01.2021 щодо порушення ФО-П ОСОБА_1  п. 2 ч. 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», а саме невиконання або неповне виконання рішення про вжиття обмежувальних заходів щодо приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами від 09.09.2020 №5.0-46, визначених ч. 1 ст. 29 Закону, а саме обмеження надання продукції на ринку шляхом приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами технічного регламенту, у спосіб співпраці в ланцюгу постачання з постачальником (імпортером, уповноваженим представником, виробником) або в інший спосіб, що не суперечить чинному законодавству (штраф у розмірі 68 000 грн).
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що у відповідача не було законних підстав для винесення оскаржуваних постанов, оскільки після вжиття щодо нього обмежувальних (корегувальних) заходів щодо усунення формальної невідповідності та приведення продукції (крейди для малювання на асфальті, іграшки MON KART та колонки Blutooth CHRGE MINI 3+) у відповідність до встановлених вимог, ним, як розповсюджувачем такої продукції, вжито усіх можливих заходів щодо виконання відповідних рішень: припинено розповсюдження товару, крейда для малювання на асфальті повернута постачальнику, а інший товар утилізовано. 
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 18.05.2021р. адміністративний позов Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування постанов  задоволено  частково. Визнано протиправними та скасовано постанови Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області №5.0-03, №5.0-04, №5.0-05, №5.0-06, №5.0-07 від 13.01.2021, прийняті відносно фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 .   В іншій частині позовних вимог  відмовлено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції Головним управлінням Держпродспоживслужби в Харківській області подано апеляційну скаргу, в якій зазначає, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.05.2021 у справі № 520/922/21 в частині задоволення вимог позивача підлягає скасуванню з підстав недоведеності обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права. Зазначає, що жодного доказу щодо вжиття заходів щодо повернення товару постачальникам позивачем не надано. Зокрема, відсутнє письмові докази проведення перемовин (протокол, обмін листами тощо), відсутні докази вжиття заходів щодо повернення продукції постачальникам (квитанції про відправку посилок, накладні тощо). За таких умов, суд визнав встановленими обставини справи щодо вжиття заходів з повернення товарів постачальникам, які недоведені належними та допустимими доказами. Посилається на застосування судом Закону, який не підлягає застосуванню, а саме, судом застосовано до даних правовідносин Закон України «Про захист прав споживачів». Разом з тим, з огляду на предмет судового розгляду, повинен застосовуватися Закон України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції». Так, ч.ч. 3, 4 ст. 30 вказаного Закону передбачено, що суб`єкти господарювання в ланцюгу постачання відповідної продукції зобов`язані співпрацювати між собою з метою приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами. Приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами здійснюється за рахунок суб`єкта господарювання, внаслідок дій чи бездіяльності якого продукція стала такою, що не відповідає встановленим вимогам. Також, висновок суду першої інстанції, покладений в обґрунтування ухваленого рішення, що позивач у зв`язку із неможливістю встановлення виробника та подальшого ланцюга постачання, неможливістю повернення товарі виробнику із метою усунення формальних невідповідностей та приведення товарів у відповідність до вимог законодавства, а також із забороною розміщення таких товарі на ринку, ФО-П ОСОБА_1 було ухвалено рішення про знищення (утилізацію) продукції. Зазначає, що партії товарів, щодо яких було вжито обмежувальні заходи, у повному обсязі було знищено, а саме утилізовано є порушенням  п.8 ч. 1 ст. 11; ч. 6 ст. 32 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», якими встановлено, що рішення про знищення продукції приймає орган ринкового нагляду. Відповідно, у позивача відсутні повноваження щодо знищення (утилізації) продукції у даному випадку.  Враховуючи вищенаведене просить скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.05.2021 у справі № 520/922/21 в частині задоволення позовних вимог позивача і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині, яким відмовити у задовленні позовних вимог Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 у повному обсязі.
Від позивача по справі, до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу,  в якому зазначає, що вважає апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області безпідставною, а доводи апелянта, такими що не відповідають фактичним обставинам справи. Зазначає, що суд першої інстанції дійшов до законного та обґрунтованого висновку, що позивачем було вчинено всі можливі дії щодо обмеження реалізації товару, який не відповідає вимогам п.п. 27, 44 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018р. №151 та п. 43 Технічного регламенту радіообладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.05.2017р. №355, а тому, скасував оскаржувані рішення, прийняті з порушенням принципу пропорційності, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).
Від Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області до суду надійшла відповідь на відзив, в якому зазначає, що в відзиві на апеляційну скаргу позивачем не зазначено жодних доказів, які спростовують доводи та обґрунтування викладені в апеляційній скарзі. 
Учасники справи про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги були повідомлені заздалегідь та належним чином.
Представник позивача в судовому засіданні проти апеляційної скарги заперечував, просив залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
Представник відповідача в судовому засіданні підтримав доводи викладені в апеляційній скарзі.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Позивачем рішення суду першої інстанції не оскаржено.     
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення  суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що Співробітниками Управління захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області на підставі Направлення №1735 від 19.08.2020, здійснювались заходи державного ринкового нагляду у вигляді планової перевірки характеристик продукції. Предметом перевірки є електричне та електронне обладнання у тому числі і низьковольтне, радіообладнання, іграшки. Перевірка здійснювалась за адресою: м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, 38, магазин « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (а.с. 19).
За результатами перевірки, було складено акт перевірки характеристик продукції від 04.09.2020 № 1735 (а.с. 22-23), відповідно до якого, встановлено факт розповсюдження на ринку продукції:
1)"Крейда для малювання на асфальті» кольорова 18 шт. у відрі, банка рос/укр. (12), артикул MEL-03-01, на іграшку, прикріплений до неї ярлик (етикетку) або пакування не нанесено: 
- спеціальне попередження та позначення щодо обережності під час користування окремими категоріями іграшок; 
- відсутнє найменування виробника, зареєстровану торговельну марку та контактну поштову адресу; 
- відсутній знак відповідності технічним регламентам.
2) Дитяча іграшка «трансформер» MON KART , країна виробник - Китай, N0.7900, - на іграшці, етикетці або упаковці:
- відсутнє надання інформації щодо безпечності та відсутня інструкція з експлуатації;
- відсутнє найменування виробника, зареєстровану торговельну марку та контактну поштову адресу; 
- відсутній знак відповідності технічним регламентам, що є порушенням п.п. 27, 44 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 р. № 151.
3) Колонка Bluetooth CHRGE MINI 3+, країна виробник - Китай, без нанесення на радіообладнання, на його інформаційну табличку з технічними даними, на пакуванні та супровідних документах: 
- знака відповідності технічним регламентам;
- без зазначення найменування та контактної поштової адреси виробника та імпортера;
- не забезпечено супроводження кожної одиниці радіообладнання копією декларації про відповідність або спрощеної декларації про відповідність; 
- без супроводження необхідними документами, а також інструкціями та інформацією про безпечність, складеними згідно з вимогами закону про порядок застосування мов, що є порушенням п. 43 Технічного регламенту радіообладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.05.2017 р. № 355.
На підставі виявлених порушень, зазначених в акті перевірки від 04.09.2020 №1735 в.о. начальника Головного управління Дердпродспоживслужби в Харківській області були винесені рішення №5.0-46; №5.0-47; №5.0-48; №5.0-49; №5.0-50; №5.0-51; №5.0-52 від 09.09.2020 про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, відповідно до яких до ФО-П ОСОБА_1 було застосовані обмежувальні заходи у вигляді обмеження надання продукції на ринку: приведення продукції у відповідність до встановлених норм; усунення формальної невідповідності; тимчасової заборони надання продукції на ринку до приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами у спосіб співпраці в ланцюгу постачання: постачальником (імпортером, уповноваженим представником, виробником) для приведення товарів у відповідність вимогам Технічних регламентів або в інший спосіб, що не суперечить чинному законодавству. Встановлено термін виконання до 18.12.2020 (а.с.30-36).
На підставі Наказу №2854 від 22.12.2020 та Направлення на проведення перевірки №2525 від 22.12.2020, співробітниками Управління захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області було здійснено позапланову перевірку стану виконання ФОП ОСОБА_1 рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів. Термін проведення перевірки з 24.12.2020 по 30.12.2020. 
За результатами перевірки було складено відповідні Протокол та Акт №2525 від 30.12.2020 про виявлені порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», в якому зазначено, що рішення від 09.09.2020 №5.0-46, №5.0-47, №5.0- 49, №5.0-50, №5.0-51 ступінь виконання - не виконане та результативність - не може бути визнане результативним (а.с.37-40).
На підставі проведених перевірок Головним управлінням Держпродспоживслужби в Харківській області були ухвалені: 
- постанова №5.0-03 від 13.01.2021 щодо порушення ФО-П ОСОБА_1 п. 2 ч. 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», а саме невиконання або неповне виконання рішення про вжиття обмежувальних заходів щодо приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами від 09.09.2020 №5.0-50, визначених ч. 1 ст. 29 Закону, а саме: обмеження надання продукції на ринку шляхом приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами технічного регламенту, у спосіб співпраці в ланцюгу постачання з постачальником (імпортером, уповноваженим представником, виробником) або в інший спосіб, що не суперечить чинному законодавству. Штраф у розмірі 68 000,00 (шістдесят вісім тисяч) грн;
- постанова №5.0-04 від 13.01.2021 щодо порушення ФО-П ОСОБА_1 п. 3 ч. 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», а саме невиконання або неповне виконання рішення про вжиття обмежувальних заходів щодо усунення формальної невідповідності від 09.09.2020 №5.0-51, визначених ч. 3 ст. 29 Закону, а саме: обмеження надання продукції на ринку шляхом усунення формальної невідповідності у спосіб співпраці в ланцюгу постачання з постачальником (імпортером, уповноваженим представником, виробником) для приведення її у відповідність вимогам технічного регламенту або іншим шляхом, що не суперечить чинному законодавству. Штраф у розмірі 34 000,00 (тридцять чотири тисячі) грн;
- постанова №5.0-05 від 13.01.2021 щодо порушення ФО-П ОСОБА_1 п. 3 ч. 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», а саме невиконання або неповне виконання рішення про вжиття обмежувальних заходів щодо усунення          формальної невідповідності          від 09.09.2020 №5.0-49, визначених ч. 3 ст. 29 Закону, а саме: обмеження надання продукції на ринку шляхом          усунення формальної невідповідності, спосіб співпраці в ланцюгу постачання з постачальником (імпортером, уповноваженим представником, виробником) для приведення її у відповідність вимогам технічного регламенту або іншим шляхом, що не суперечить чинному законодавству. Штраф у розмірі 34 000,00 (тридцять чотири тисячі) грн;
- постанова №5.0-06 від 13.01.2021, щодо порушення ФО-П ОСОБА_1 п. 3 ч. 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», а саме невиконання або неповне виконання рішення про вжиття обмежувальних заходів щодо усунення           формальної невідповідності від 09.09.2020 №5.0-47, визначених ч. 3 ст. 29 Закону, а саме: обмеження надання продукції на ринку шляхом          усунення формальної невідповідності, спосіб співпраці в ланцюгу постачання з постачальником (імпортером, уповноваженим представником, виробником) для приведення її у відповідність вимогам технічного регламенту або іншим шляхом, що не суперечить чинному законодавству. Штраф у розмірі 34 000,00 (тридцять чотири тисячі) грн;
- постанова №5.0-07 від 13.01.2021, щодо порушення ФО-П ОСОБА_1 п. 2 ч. 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», а саме невиконання або неповне виконання рішення про вжиття обмежувальних заходів щодо приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами від 09.09.2020 №5.0-46, визначених ч. 1 ст. 29 Закону, а саме: обмеження надання продукції на ринку шляхом приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами технічного регламенту, у спосіб співпраці в ланцюгу постачання з постачальником (імпортером, уповноваженим представником, виробником) або в інший спосіб, що не суперечить чинному законодавству. Штраф у розмірі 68 000,00 (шістдесят вісім тисяч) грн.
Позивач, вважаючи зазначені постанови про накладання штрафу безпідставними та незаконними, звернувся до суду з вказаним позовом.
Задовольняючи частково позов, суд першої інстанції виходив з того, що позовні вимоги є частково обґрунтованими, доведеними, а тому підлягають частковому задоволенню.
Колегія суддів погоджується з даним висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені     Конституцією та законами України.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів» від 02.09.2015 №667 затверджено Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (далі - Положення).
Відповідно до пункту 1 Положення Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства та який реалізує державну політику у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, карантину та захисту рослин, ідентифікації та реєстрації тварин, санітарного законодавства, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, метрологічного нагляду, ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності, насінництва та розсадництва (в частині сертифікації насіння і садивного матеріалу), реєстрації та обліку машин в агропромисловому комплексі, державного нагляду (контролю) у сфері агропромислового комплексу, державного нагляду (контролю) у сферах охорони прав на сорти рослин, насінництва та розсадництва, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері, за якістю зерна та продуктів його переробки, державного нагляду (контролю) за додержанням заходів біологічної і генетичної безпеки щодо сільськогосподарських рослин під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованого організму у відкритих системах на підприємствах, в установах та організаціях агропромислового комплексу незалежно від їх підпорядкування і форми власності, здійснення радіаційного контролю за рівнем радіоактивного забруднення сільськогосподарської продукції і продуктів харчування.
Відповідно до підпункту 7 пункту 7 Положення Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань у сфері здійснення державного ринкового нагляду організовує розроблення проектів секторальних планів ринкового нагляду, затверджує секторальні плани ринкового нагляду, здійснює моніторинг виконання та перегляд таких планів.
Правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції встановлює Закон України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції».
Відповідно до частини 1 статті 2 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції»  дія цього  Закону    поширюється на відносини щодо: здійснення ринкового нагляду за продукцією, що охоплюється встановленими вимогами, крім видів продукції, зазначених у частині п`ятій цієї статті; здійснення контролю всієї продукції, крім видів продукції, зазначених у частині п`ятій цієї статті.
Згідно з частиною 1  статті 3 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» (далі Закон №  2735-VI) законодавство України про державний ринковий нагляд і контроль продукції складається з цього Закону, Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини в цій сфері, у тому числі технічних регламентів.
Згідно частини 1 статті 10 даного Закону ринковий нагляд здійснюється органами ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності. Органи ринкового нагляду становлять єдину систему.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» орган державного ринкового нагляду - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного ринкового нагляду у межах сфери своєї відповідальності, що визначається відповідно до цього  Закону (далі - орган ринкового нагляду). У разі якщо орган ринкового нагляду здійснює визначені цим Законом та Законом України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» повноваження також через свої територіальні органи, термін «орган ринкового нагляду» позначає також його територіальні органи; державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам.
Стаття 11 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції»     визначає повноваження органів ринкового нагляд.
Відповідно до частини 1  статті 11 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції»  з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності, серед іншого: беруть участь у реалізації державної політики у сфері ринкового нагляду; організовують розроблення проектів секторальних планів ринкового нагляду, затверджують секторальні плани ринкового нагляду, здійснюють моніторинг виконання та перегляд таких планів; проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування).
Відповідно до частини 1 статті 22 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» заходами ринкового нагляду є: перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування); обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають: обмеження надання продукції на ринку; заборону надання продукції на ринку; вилучення продукції з обігу; відкликання продукції.
Відповідно до частини 5  статті 10 цього ж Закону     повноваження та порядок діяльності органів ринкового нагляду, права та обов`язки їх посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, встановлюються цим Законом, Законами України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»     та іншими законами України.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Однак, суд звертає увагу, що згідно ч. ч. 1, 2     статті 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»  дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.  Дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів  валютного нагляду, податкового контролю, митного контролю, державного експортного контролю (крім здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами космічної діяльності України приватної форми власності законодавства про космічну діяльність в Україні), контролю за дотриманням бюджетного законодавства, державного нагляду на ринках фінансових послуг, державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції, державного нагляду (контролю) в галузі телебачення і радіомовлення, державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг,     державного ринкового нагляду та контролю нехарчової продукції, державного нагляду за дотриманням вимог безпеки використання ядерної енергії.
Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 16 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції»  посадові особи, які здійснюють контроль продукції, мають право проводити у випадках і порядку, визначених цим Законом, документальні перевірки та вибіркові обстеження зразків продукції.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» ринковий нагляд здійснюється відповідно до секторальних планів ринкового нагляду, які щорічно затверджуються органами ринкового нагляду відповідно до сфер їх відповідальності. Секторальний план ринкового нагляду охоплює види продукції відповідно до сфер відповідальності органів ринкового нагляду та визначає належність цих видів продукції до певного ступеня ризику.
Із матеріалів справи судом встановлено, що підставою для винесення наказу Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області від 19.08.2020 №1753 для проведення планової виїзної перевірки характеристик продукції а саме: електричного та електронного обладнання, у тому числі низьковольтного електричного обладнання, іграшок за адресою: вул. Ярослава Мудрого, буд. 38, магазин «Smile market», зокрема, є секторальний план роботи державного ринкового нагляду на 2020 рік, який 22.11.2019 затверджений т.в.о. Голови Держпродспоживслужби Шевченко О.П.
Відповідно до п. 2 та п. 8 зазначеного секторального плану роботи державного ринкового нагляду на 2020 рік, у 2020 році здійснюється ринковий нагляд продукції, зокрема: електричного та електронного обладнання, у тому числі низьковольтного та іграшок.
Направлення на проведення перевірки вручені уповноваженому представнику позивача Кузнецову Ю.А., що підтверджується підписом уповноваженої особи на направленнях та поясненнями, наданими в судовому засіданні.
Позивачем було допущено відповідача до проведення перевірки у зв`язку з чим судом не встановлено протиправності дій відповідача по проведенню перевірки.
Відповідно до ч. ч. 1, 3  ст. 23 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» під час перевірок характеристик продукції проводяться документальні перевірки, у разі необхідності - обстеження зразків продукції, а за наявності підстав вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, - відбір та експертиза (випробування) зразків продукції. Органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції.
Згідно ч. ч. 1-3 ст. 24 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції»  органи ринкового нагляду проводять перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів: планові - згідно із секторальними планами ринкового нагляду (частина 1 статті 24 Закону). Під час проведення перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів на підставах, визначених пунктом 1 і підпунктом «а» пункту 2 частини першої цієї статті: на початковому етапі перевірки об`єктами перевірки є наявність на продукції знака відповідності технічним регламентам (у тому числі ідентифікаційного номера призначеного органу з оцінки відповідності), якщо його нанесення на продукцію передбачено технічним регламентом на відповідний вид продукції, та додержання правил застосування і нанесення знака відповідності технічним регламентам Під час проведення перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів на підставах, визначених підпунктом «б» пункту 2 частини першої цієї статті, об`єктом перевірки є документи, що містять інформацію про походження продукції, яка є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, та її подальший обіг (договори, товарно-супровідна документація тощо). Якщо розповсюджувач протягом узгодженого з органом ринкового нагляду строку не надав йому зазначені документи, такий розповсюджувач вважається особою, що ввела цю продукцію в обіг. Під час перевірки характеристик продукції на підставі, визначеній в абзаці третьому підпункту «б» пункту 2 частини першої цієї статті, орган ринкового нагляду також проводить перевірку умов зберігання відповідної продукції.
Згідно з  статтею 4 Закону №2735-VІ метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.
Факт невідповідності продукції Технічному регламенту підтверджується матеріалами перевірки та не заперечується позивачем по справі.
Рішеннями відповідача про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 09.09.2020 було зобов`язано позивача, зокрема, вжити заходів щодо приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами відповідно до законодавства України про ринковий нагляд і контроль продукції та вжити заходів щодо усунення її формальної невідповідності.
Відповідно до частини першої статті 33 Закону №2735-VІ обмежувальні (корегувальні) заходи запроваджуються відповідними рішеннями органів ринкового нагляду.
Частиною другою статті 34 Закону №2735-VІпередбачено, що суб`єкт господарювання, якого стосується рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, має у визначений у такому рішенні строк надати (надіслати) органу ринкового нагляду, що прийняв відповідне рішення, повідомлення про його виконання. До цього повідомлення суб`єкт господарювання може додавати документи або їх копії, що підтверджують виконання рішення.
Згідно з частинами третьою, четвертою статті 34 Закону №2735-VІ  у разі якщо інформація, що міститься в повідомленні суб`єкта господарювання про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, та долучені до рішення документи є недостатніми для підтвердження результативності виконання цього рішення, а також за наявності обґрунтованих сумнівів щодо достовірності цієї інформації відповідний орган ринкового нагляду проводить перевірку стану виконання суб`єктом господарювання такого рішення.
Перевірка стану виконання рішення починається не пізніше десяти робочих днів з дня одержання органом ринкового нагляду повідомлення суб`єкта господарювання про виконання відповідного рішення, а в разі ненадання суб`єктом господарювання такого повідомлення у визначений у рішенні строк - не пізніше десяти робочих днів з дня настання визначеного строку.
З матеріалів справи встановлено, що термін виконання рішень про вжиття обмежувальних заходів сплинув 18.12.2020, однак до відповідача від суб`єкта господарювання у визначений термін не надійшло ніяких повідомлень про його виконання.
В ході розгляду справи судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що представником позивача до Головного управління Держпродспоживслужби у Харківській області направлені пояснення про виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, що підтверджується квитанцією про направлення та описом вкладення від 05.11.2020 (а.с. 45).
Однак, згідно трекінгу АТ «Укрпошта» зазначені пояснення помилково були направлені позивачем у м. Дніпро, та Головним управлінням Держпродспоживслужби у Харківській області у встановлений для виконання рішень строк не були отримані, що стало підставою для проведення позапланової перевірки (а.с. 165).
З огляду на те, що відповідачем не було отримано від позивача жодних документів щодо виконання рішень про вжиття обмежувальних заходів, суд приходить до висновку, що на підставі ст. 34 Закону №2735-VІ відповідач мав право провести перевірку виконання суб`єктом господарювання таких рішень.
Отже, суд приходить до висновку, що дії відповідача щодо проведення перевірок суб`єкта господарювання були правомірними та здійснювались виключно в межах діючого законодавства «Про державний ринковий нагляд та контроль нехарчової продукції».
Щодо вимоги позивача про скасування постанов про накладення штрафів колегія суддів зазначає наступне.
Метою здійснення контролю продукції є забезпечення відповідності продукції, що ввозиться на митну територію України, встановленим вимогам до моменту її випуску у вільний обіг на митній території України та недопущення ввезення на митну територію України продукції, яка становить серйозний ризик суспільним інтересам.
Частиною першою статті 22 Закону №2735-VІ передбачено, що заходами ринкового нагляду є:
1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування);
2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають:
а) обмеження надання продукції на ринку;
б) заборону надання продукції на ринку;
в) вилучення продукції з обігу;
г) відкликання продукції;
3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів;
4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.
У разі якщо за результатами аналізу повідомлення суб`єкта господарювання про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та/або перевірки стану виконання цього рішення встановлено факт невиконання чи часткового виконання суб`єктом господарювання відповідного рішення або виконання рішення не може бути визнано результативним, орган ринкового нагляду невідкладно приймає рішення про внесення змін до зазначеного рішення. Такі зміни можуть передбачати вжиття нових обмежувальних (корегувальних) заходів (частина восьма     статті 34 Закону №2735-VІ).
Відповідно до ч. 4 ст. 28 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції»     технічним регламентом на певний вид продукції може бути встановлено особливості застосування обмежувальних (корегувальних) заходів, передбачених цією статтею.
Із матеріалів справи судом встановлено, що 04.09.2020 посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області проведено перевірку характеристик продукції а саме: електричного та електронного обладнання, у тому числі низьковольтного електричного обладнання, іграшок за адресою: вул. Ярослава Мудрого, буд. 38, м. Харків, магазин « ІНФОРМАЦІЯ_1 », за наслідками якої складено акт №1735 та встановлено факт розповсюдження позивачем продукції в порушення п.п. 27, 44 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 №151 та п. 43 Технічного регламенту радіообладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.05.2017 №355.
На підставі вищевикладених обставин, відповідачем прийняті рішення від 09.09.2020 №5.0/46, №5.0/47, №5.0/48, №5.0/49, №5.0/50, №5.0/51, №5.0/52 про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів, якими зобов`язано позивача у термін до 18.12.2020 вжити заходів щодо обмеження надання продукції на ринку до усунення формальної невідповідності шляхом взаємодії з суб`єктами господарювання у ланцюгу постачання, а у разі відсутності ланцюга постачання іншим способом, що не суперечить законодавству.
Згідно ч. 3   ст. 29 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо усунення формальної невідповідності, якщо цей орган встановить будь-яку таку невідповідність: знак відповідності технічним регламентам було нанесено з порушенням вимог, визначених у відповідному технічному регламенті; не було нанесено знак відповідності технічним регламентам, якщо його нанесення передбачено відповідним технічним регламентом.
Відповідно до ч. 1 ст. 30 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції»  обмеження надання продукції на ринку здійснюються шляхом: приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами (згідно з частинами першою і четвертою статті 29 цього Закону); усунення формальної невідповідності (згідно з частиною третьою     статті 29 цього Закону); тимчасової заборони надання продукції на ринку. Обмеження надання продукції на ринку, визначені у пункті 1 частини першої цієї статті, застосовуються органами ринкового нагляду у випадках, передбачених цим Законом, якщо існує можливість приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами. Зазначені обмеження можуть застосовуватися до продукції, що надається на ринку, у тому числі тієї, що зберігається на складах виробників (імпортерів), та/або продукції, що перебуває у споживачів (користувачів) (частина 2 статті 30 Закону).
Згідно ч. 6     ст. 30 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» органами ринкового нагляду у випадках, передбачених Законом України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», можуть також застосовуватися обмеження введення в обіг або розповсюдження продукції.
Частиною першою статті 44 Закону №2735-VІ встановлено, що відповідальність за порушення вимог цього  Закону     встановлюється цим та іншими законами України.
Пунктом 2 частини четвертої  статті 44 Закону №2735-VI передбачено, що до суб`єкта господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі невиконання або неповного виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, визначених статтею 29 цього Закону, крім усунення формальної невідповідності, передбаченої частиною третьою статті 29 цього Закону, - у розмірі шести тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до цього Закону  вважаються такими, що ввели продукцію в обіг, та у розмірі чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для розповсюджувачів.
Пунктом 3 частини четвертої     статті 44 Закону №2735-VI   встановлено, що до суб`єкта господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі невиконання або неповного виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів щодо усунення формальної невідповідності, визначених частиною третьою     статті 29 цього Закону, - у розмірі трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до цього Закону  вважаються такими, що ввели продукцію в обіг, та у розмірі двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для розповсюджувачів.
Відповідно до вимог п. 42 постанови Кабінету Міністрів України від 24.05.2017 №355 «Про затвердження Технічного регламенту радіообладнання» (далі Постанова №355) розповсюджувачі під час надання радіообладнання на ринку повинні діяти згідно з вимогами цього Технічного регламенту. 
Пунктом 43 Постанови №355 передбачено, що перед наданням радіообладнання на ринку розповсюджувачі повинні перевірити, що радіообладнання має маркування знаком відповідності технічним регламентам, супроводжується документами, передбаченими цим Технічним регламентом, інструкціями та інформацією про безпеку, які складені згідно з вимогами законодавства про порядок застосування мов, і що виробник та імпортер виконали вимоги, зазначені у     пунктах 20,     24-28     і     35     цього Технічного регламенту.
Якщо розповсюджувач вважає або має підстави вважати, що радіообладнання не відповідає суттєвим вимогам, він не повинен надавати радіообладнання на ринку до його приведення у відповідність з такими вимогами.
Якщо зазначене радіообладнання становить будь-який ризик, розповсюджувач повинен повідомити про це виробнику або імпортеру, а також органам державного ринкового нагляду.
Слід зазначити, що обов`язки виробників, імпортерів та розповсюджувачів щодо безпечності іграшок та їх обігу на території України чітко передбачені Технічним регламентом безпечності іграшок, затвердженим     постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 №151     (далі     Технічний регламент).
Згідно з п. 43 Технічного регламенту іграшки, які надаються на ринку, повинні мати зображення знака відповідності технічним регламентам.
Відповідно до пункту 27 Технічного регламенту перед наданням іграшки на ринку розповсюджувачі перевіряють наявність на іграшці знака відповідності технічним регламентам, необхідних документів, інструкцій з експлуатації та інформації щодо безпечності, що складені згідно з вимогами закону про порядок застосування мов, та виконання виробником та імпортером вимог, визначених у пунктах 9, 10 і 19 цього Технічного регламенту.
Якщо розповсюджувач вважає або має підстави вважати, що іграшка не відповідає суттєвим вимогам, визначеним у пунктах 33-35 цього Технічного регламенту і додатку 2, він не надає таку іграшку на ринку України до приведення її у відповідність з такими вимогами. Крім того, якщо зазначена іграшка становить ризик, розповсюджувач повідомляє про це виробнику або імпортеру, а також відповідному органу державного ринкового нагляду.
Пунктом 29 Технічного регламенту встановлено, що розповсюджувачі, які вважають або мають підстави вважати, що іграшка, яку вони надали на ринку України, не відповідає вимогам усіх технічних регламентів, які застосовуються до такої іграшки, пересвідчуються у здійсненні коригувальних заходів, необхідних для приведення такої іграшки у відповідність із зазначеними вимогами, вилучення її з обігу та/або її відкликання (з урахуванням обставин). Крім того, якщо така іграшка становить ризик, розповсюджувачі негайно повідомляють про це відповідному органу державного ринкового нагляду та подають йому детальну інформацію, зокрема про невідповідність такої іграшки вимогам усіх технічних регламентів, які застосовуються до неї, та вжиті коригувальні заходи.
Згідно з пунктом 30 Технічного регламенту безпечності іграшок розповсюджувачі на обґрунтований запит органу державного ринкового нагляду подають йому всю інформацію та документацію, необхідні для демонстрування відповідності іграшки. На вимогу зазначеного органу державного ринкового нагляду розповсюджувачі співпрацюють з ним для усунення ризиків, які становлять надані ними на ринку іграшки.
В свою чергу, до обов`язків виробника належить забезпечення, щоб на іграшках, які вони ввели в обіг, було нанесено позначення типу, номера партії, серійного номера чи моделі або іншого елемента, що дає змогу їх ідентифікувати, а у разі, коли розмір або характер іграшки не дає змоги виконати нанесення відповідного позначення, необхідна інформація зазначається на її пакуванні або в документі, що супроводжує таку іграшку; зазначення на іграшці своє найменування, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торговельну марку (знак для товарів і послуг) та контактну поштову адресу, а у разі, коли це не є можливим, - на її пакуванні або в документі, що супроводжує іграшку; забезпечення супроводження іграшки інструкціями та інформацією щодо безпечності згідно з вимогами закону про порядок застосування мов (пункти 9-11 Технічного регламенту).
Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що за невиконання або неповне виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів органом державного ринкового нагляду застосовуються до суб`єкта господарювання адміністративно-господарські санкції.
Як встановлено з матеріалів справи, фізична особа-підприємець ОСОБА_1 не відноситься до категорії осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до вимог   Закону №2735-VI     вважаються такими, що ввели продукцію в обіг, а є лише розповсюджувачем продукції.
Під час проведення повторної перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів 30.12.2020 сторонами встановлено факт помилкового направлення пояснень позивача від 05.11.2020 до м. Дніпро та дублікат пояснень з доданими до них доказами на усунення порушень вручений посадовій особі відповідача 30.12.2020, що підтверджується розпискою про отримання документів в.о. начальника відділу ринкового та метрологічного нагляду Ружинським С.М. (а.с.41).
У вказаних поясненнях про виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів позивачем зазначено, що ним неодноразово проводились перемовини із постачальниками дитячих іграшок “трансформер” MON KART, арт. N0.7900, - ФО-П ОСОБА_2 та Колонки Bluetooth CHRGE MINI 3+, - ФО-П Петренко М.В., щодо повернення товарів. Однак, у зв`язку із тим, що Закон України “Про захист прав споживачів”, не містить підстав для повернення товарів належної якості, відповідно до яких не має підстав вважати що вони є небезпечними для споживачів, - постачальники зазначених відмовились оформлювати повернення товарів. Крім того, законодавством України не передбачено порядку повернення товарів постачальнику (виробнику, імпортеру, уповноваженим представникам) із зазначенням підстав повергнення, оплатності, строків, відповідальності за збереження, оплати транспортування, тощо. У зв`язку із неможливістю встановлення виробника та подальшого ланцюга постачання, неможливістю повергнення товарі виробнику із метою усунення формальних невідповідностей та приведення товарів у відповідність до вимог законодавства, а також із забороною розміщення таких товарі на ринку, ФО-П ОСОБА_1 було ухвалено рішення про знищення (утилізацію) продукції. Партії товарів, щодо яких було вжито обмежувальні заходи, у повному обсязі було знищено, а саме утилізовано 3 од. дитячих іграшок “трансформер” MON KART, арт. N0.7900; 2 од. Колонки Bluetooth CHRGE MINI 3+, про що складено відповідний Акт утилізації. Щодо товару “Крейда для малювання на асфальті” кольорова 18 шт. у відрі, банка рос/укр. (12), артикул MEL-03-01, уся партія товару у кількості 5 одиниць була повернута постачальнику - ФО-П ОСОБА_3 , про що свідчить Накладна на повернення товару від 10.12.2020 (а.с. 129,49-50).
До зазначених пояснень було додано, зокрема, акт утилізації товарів та копію накладної на повернення товару.
Однак, відповідачем 30.12.2020 складено акт перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів №2525, в якому зазначено, що виконання рішень не може бути визнане результативним, та протокол про виявлені порушення вимог Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" та Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" №2525, в якому зазначено про невиконання рішень та 13.01.2021 складено постанови про накладення штрафів №5.0-03, №5.0-04, №5.0-05, №5.0-06, №5.0-07.
Суд зазначає, що фактично при проведенні повторної перевірки позивачем надано документи в підтвердження виконання рішень про вжиття обмежувальних заходів від 09.09.2020, а саме партії товарів, щодо яких було вжито обмежувальні заходи, у повному обсязі було знищено, а саме утилізовано 3 од. дитячих іграшок “трансформер” MON KART, арт. N0.7900; 2 од. Колонки Bluetooth CHRGE MINI 3+, про що складено відповідний Акт утилізації. Щодо товару “Крейда для малювання на асфальті” кольорова 18 шт. у відрі, банка рос/укр. (12), артикул MEL-03-01, уся партія товару у кількості 5 одиниць була повернута постачальнику - ФО-П ОСОБА_3 , про що свідчить накладна на повернення товару від 10.12.2020.
Як свідчать матеріали справи, позивачем подавалась інформація щодо контрагентів, у яких придбано товари, що підтверджує факт співпраці з органом ринкового нагляду.
Помилкове направлення позивачем на іншу адресу пояснень та документів, які вже були складені та були вчинені дії на виконання рішень від 09.09.2020 про вжиття обмежувальних заходів, свідчить про їх фактичне виконання - обмеження реалізації такого товару.
Частиною 7 ст. 8 Закону № 2735-VI встановлено, що у разі якщо виробник продукції не може бути ідентифікований органом ринкового нагляду, для цілей цього Закону особою, що ввела таку продукцію в обіг, вважається кожен суб`єкт господарювання в ланцюгу постачання відповідної продукції, який протягом строку проведення перевірки не надав документацію, що дає змогу встановити найменування та місцезнаходження виробника або особи, яка поставила суб`єкту господарювання цю продукцію.
Відповідно до ч. 3 ст. 24 Закону № 2735-VI  під час проведення перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів на підставах, визначених підпунктом "б" пункту 2 частини першої цієї статті, об`єктом перевірки є документи, що містять інформацію про походження продукції, яка є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, та її подальший обіг (договори, товарно-супровідна документація тощо). Якщо розповсюджувач протягом узгодженого з органом ринкового нагляду строку не надав йому зазначені документи, такий розповсюджувач вважається особою, що ввела цю продукцію в обіг. Під час перевірки характеристик продукції на підставі, визначеній в абзаці третьому підпункту "б" пункту 2 частини першої цієї статті, орган ринкового нагляду також проводить перевірку умов зберігання відповідної продукції.
Як вбачається з матеріалів справи, оскільки товар, який реалізовував позивач, не відповідав вимогам п.п. 27, 44 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 №151 та п. 43 Технічного регламенту радіообладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.05.2017 №355, певна частина товару була повернута і позивачем повідомлено Головне управління Держпродспоживслужби в Харківській області по ланцюгу хто є постачальником та надано відповідний документ для усунення недоліків. 
Крім того,  товар, який постачальник відмовився приймати, позивачем було утилізовано.
В суді апеляційної інстанції представник відповідача не заперечував, що на момент прийняття оскаржуваних рішень Головне управління Держпродспоживслужби в Харківській області було обізнане про повернення та утилізацію позивачем товарів визначених рішеннями про вжиття обмежувальних заходів від 09.09.2020. 
Щодо посилань відповідача в апеляційній скарзі на те, що позивач не мав права знищити належне йому майно, посилаючись на норми ст. 32 ЗУ «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», колегія суддів зазначає наступне.
Положення ст. 32 ЗУ «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції»  немає жодного припису чи заборони на утилізацію майна розповсюджувачем, власником належним йому на праві власності майном.
Посилання відповідача на те, що позивач, не мав права знищити належне йому майно є втручанням у внутрішню господарську діяльність суб`єкта підприємницької діяльності. 
Щодо посилань відповідача в апеляційній скарзі та судовому засіданні суду апеляційної інстанції на те, що позивачем не надано доказів вчинення дій  щодо повернення утилізованої  продукції постачальникам та те, що утилізація товарів може бути здійснена тільки за наявності відповідного рішення Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області, колегія суддів зазначає наступне.
Дані посилання відповідача є необґрунтованими, оскільки позивач не був жодним чином обмежений в діях щодо реалізації прав на реалізацію власного майна, належність якого позивачу сторонами не заперечується.
Господарські відносини (операції) позивача з її контрагентами не є предметом даного спору.
Колегія суддів зазначає, що утилізацією товарів ( 3 од. дитячих іграшок “трансформер” MON KART, арт. N0.7900; 2 од. Колонки Bluetooth CHRGE MINI 3+) було виконано вимоги рішень про вжиття обмежувальних заходів від 09.09.2020. 
Визначені рішеннями  про вжиття обмежувальних заходів від 09.09.2020 товари  ФОП ОСОБА_1 , не реалізуються та не можуть бути реалізовані.
Колегія суддів зазначає, що питання утилізації товару що належить позивачу, що не заперечується відповідачем, не відноситься до компетенції Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області.
Як вбачається з матеріалів справи, продукція ( 3 од. дитячих іграшок “трансформер” MON KART, арт. N0.7900; 2 од. Колонки Bluetooth CHRGE MINI 3+)  відповідачем не вилучалась та залишилась у повному володінні позивача.
З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів приходить до висновку, що виявлені порушення, зазначені в акті перевірки від 04.09.2020 №1735 на підставі яких були винесені оскаржувані рішення, №5.0-46; №5.0-47; №5.0-48; №5.0-49; №5.0-50; №5.0-51; №5.0-52 від 09.09.2020 фактично позивачем були усунуті. 
Щодо посилань відповідача в апеляційній скарзі на те, що суд першої інстанції приймаючи оскаржуване рішення застосував Закон, який не підлягає застосуванню, а саме, судом застосовано до даних правовідносин Закон України «Про захист прав споживачів», колегія суддів зазначає наступне.
Дані посилання відповідача є помилковими, оскільки як вбачається з оскаржуваного рішення, суд першої інстанції приймаючи оскаржуване рішення застосував саме положення Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції».
При цьому, відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 317 КАС України порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.
В даному випадку справу вирішено вірно.
Крім того, колегія суддів зазначає, що зазначена обставина не може бути підставою для прийняття рішення про відмову в задоволенні позову.
Щодо рішення суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позову, колегія суддів зазначає наступне.
Апеляційна скарга доводів з приводу не правомірності прийняття судом першої інстанції рішення в частині відмови в задоволенні позову не містить, а позивачем рішення суду першої інстанції не оскаржене.
Враховуючи вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку, що позивачем було вчинено всі дії щодо обмеження реалізації товару, який не відповідає вимогам п.п. 27, 44 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 №151 та п. 43 Технічного регламенту радіообладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.05.2017 №355, а тому, враховуючи фактичні обставини справи, суд приходить до висновку, що оскаржувані рішення прийняті з порушенням принципу пропорційності, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).
Згідно з ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є  справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно ч. 1 ст.6 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. 
Згідно ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Частиною 2 ст.77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, мати під собою конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено, а суд, відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дій), безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Доводи апелянта не спростовують правильності прийнятого судом першої інстанції рішення.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Під час апеляційного провадження, колегія суду не встановила таких порушень судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, які б призвели до неправильного вирішення справи по суті, які були предметом розгляду і заявлені в суді першої інстанції.
Таким чином, судова колегія вважає, що рішення суду першої інстанції є обґрунтованим, прийняте на підставі з`ясованих та встановлених обставинах справи, які підтверджуються доказами, та ухвалив постанову з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу   залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.05.2021 по справі № 520/922/21  залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 	(підпис)	А.М. Григоров	
Судді	(підпис)  (підпис) 	Н.С. Бартош    З.Г. Подобайло   	
Повний текст постанови складено  27.09.2021 року