П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  120/739/21-а 
Головуючий суддя 1-ої інстанції - Мультян М.Б.   
Суддя-доповідач -  Франовська К.С.   
05 серпня 2021 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Франовської К.С. 
суддів:  Матохнюка Д.Б.  Боровицького О. А. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Грінтек-Імпекс" на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 28 квітня 2021 року у справі за адміністративним позовом Головного управління ДПС у Вінницькій області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Грінтек-Імпекс" про стягнення податкового боргу, зупинення видаткових операцій, зобов`язання допустити податкового керуючого для опису майна, 
В С Т А Н О В И В :
В лютому 2021 року Головне управління ДПС у Вінницькій області звернулось в суд з адміністративним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Грінтек-Імпекс" про стягнення податкового боргу, зупинення видаткових операцій, зобов`язання допустити податкового керуючого для опису майна.
Позов мотивований тим, що за відповідачем рахується податковий борг з орендної плати з юридичних осіб в сумі 102046,24 грн., що виник 29.06.2019 р., податковий борг з екологічного податку на суму 674,15 грн., що виник 13.10.2019 р., податковий борг з пені за порушення термінів розрахунку у сфері ЗЕД, що  виник 06.06.2019 р. і складає 5052,99 грн.
Боржнику надіслано податкову вимогу, яку ним отримано. У зв`язку із несплатою податкового боргу, ГУ ДПС у Вінницькій області прийнято рішення про опис майна у податкову заставу №2 від 18.04.2019 р., що перебуває у власності відповідача. Податковим керуючим складено акт опису майна №2 від 13.05.2019 та акт №3 від 30.07.2019 р.
30.10.2019 податковим керуючим складений акт відмови платника податків від опису майна у податкову заставу №2 від 30.10.2019 та акт про перешкоджання платником податків виконанню повноважень податковим керуючим. 
Ухвалою від 22.02.2021 року відкрито провадження у справі та, відповідно до статті 262 КАС України, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 28 квітня 2021 року позов Головного управління ДПС у Вінницькій області задоволено.
Стягнуто з рахунків у банках, що обслуговують Товариство з обмеженою відповідальністю "Грінтек-Імпекс" кошти в рахунок погашення податкового боргу в сумі 107773,38 грн.
Зупинено видаткові операції на рахунках Товариства з обмеженою відповідальністю "Грінтек-Імпекс", шляхом накладення арешту на кошти та інші цінності платника податків, що знаходяться на рахунках в банках.
Заборонено Товариству з обмеженою відповідальністю "Грінтек-Імпекс" відчуження рухомого та нерухомого майна.
Зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю "Грінтек-Імпекс" допустити податкового керуючого для опису майна у податкову заставу.
Не погоджуючись із рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Грінтек-Імпекс" подало апеляційну скаргу, в якій порушує питання про скасування рішення та прийняття нового судового рішення про відмову у позові з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.
Так, зазначає скаржник, всупереч вимогам ч.3 ст.242,п.1 ч.4 ст.246 КАС України суд не зазначив, на підставі яких доказів, досліджених судом, встановлено суму податкового боргу в 107773,38 грн.
Не встановив суд жодних доказів перешкоджання виконанню податковому керуючому повноважень. Судом не зазначено, де, коли і за яких обставин чинились перешкоди податковому керуючому. Отже ця обставина недоведена.
Поза увагою суду, вказує відповідач, залишилось те, що довідка ГУ ДПС про наявність та суму податкового боргу, не є належним та допустимим доказом наявності податкового боргу.
Крім того, суд не обумовив зупинення видаткових операцій та заборону на відчуження певним строком та обставинами, до настання яких діють тимчасові заходи.

Позивач правом подання письмового відзиву на апеляційну скаргу не скористався, що в силу вимог ч. 4 ст. 304 КАС України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Враховуючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), суд апеляційної інстанції в порядку п.3 ч.1 ст.311 КАС України розглядає справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги законність та обґрунтованість судового рішення, повноту встановлення обставин справи, застосування норм матеріального і процесуального права, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних мотивів.

Суд встановив та матеріалами справи підтверджується, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Грінтек-Імпекс" є платником податків і зборів, передбачених Податковим кодексом України від 02.12.2010 року №2755-17.
Згідно довідки ГУ ДПС у Вінницькій області за відповідачем наявний податковий борг у сумі 309915,01 гривні, а саме: з орендної плати з фізичних осіб в розмірі 304187,87 гривень, з них: 288274,25 гривень основний платіж, 15080,46 гривень штрафні санкції, 833,16 гривень пеня; з екологічного податку в розмірі 674,15 гривень, з них: 674,15 гривень штрафні санкції; та пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД всього у розмірі 5052,99 гривень.
Податковий борг з орендної плати з юридичних осіб виник 02.03.2019 року на підставі податкової декларації з плати за землю від 15.01.2019 року, податкової декларації з плати за землю від 19.02.2020 року, податкового повідомлення-рішення №0006805705 від 19.03.2019 року та податкового повідомлення-рішення №0012765705 від 04.06.2019 року.
Податковий борг з екологічного податку виник 13.10.2019 року та підтверджується карткою особового рахунку, податковим повідомленням-рішенням № 0020025704 від 03.10.2019 року, № 0020015704 від 03.10.2019 року.
Податковий борг з пені за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД виник 06.06.2019 року та підтверджується карткою особового рахунку, податковим повідомленням-рішенням № 0004621402 від 08.05.2019 року. 
Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 05.10.2020 року стягнуто з рахунків у банках, що обслуговують ТОВ «ГРІНТЕК-ІМПЕКС» кошти в рахунок погашення податкового боргу в сумі 202141,63 грн.
Разом з тим, заборгованість у сумі 107773,38 гривні (309915,01 гривні (загальна сума боргу) - 202141,63 гривні (сума боргу, стягнена за рішенням суду) відповідачем самостійно не сплачена, що і стало підставою для звернення до суду.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що Товариством з обмеженою відповідальністю "Грінтек-Імпекс" не надано доказів, які б свідчили про відкликання вказаної податкової вимоги, в передбаченому статтею 60 ПК України порядку, а також доказів про виконання податкового зобов`язання в повному обсязі, погашенню підлягає сума податкового боргу відповідача, що існує на момент вирішення справи по суті.
Надаючи правову оцінку обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, враховуючи межі перегляду, передбачені ст. 308 КАС України, апеляційний суд зазначає наступне.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Обов`язок сплати податків платником передбачений підпунктом 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VI (далі - ПК України), відповідно до якого, платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.
Грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності (підпункт 14.1.39 пункт 14.1 стаття 14 ПК України).
Податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк) (підпункт 14.1.156 пункт 14.1 стаття 14 ПК України).
Податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом (підпункт 14.1.175 пункт 14.1 стаття 14 ПК України).
Відповідно до пункту 54.5 статті 54 ПК України якщо згідно з нормами цієї статті сума грошового зобов`язання розраховується контролюючим органом, платник податків не несе відповідальності за своєчасність, достовірність і повноту нарахування такої суми, проте несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов`язання і має право оскаржити зазначену суму в порядку, встановленому цим Кодексом.
Згідно з пунктом 57.1 статті 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Пунктом 57.3 статті 57 ПК України, визначено, що у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.
Відповідно до пункту 59.1 ПК України у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, орган державної податкової служби надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Податкова вимога може не надсилатися, якщо загальна сума податкового боргу платника податків не перевищує одного неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.
Податкова вимога не надсилається (не вручається), якщо загальна сума податкового боргу платника податків не перевищує шістдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. У разі збільшення загальної суми податкового боргу до розміру, що перевищує шістдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, контролюючий орган надсилає (вручає) податкову вимогу такому платнику податків.

Судом встановлено, що контролюючий орган надіслав Товариству з обмеженою відповідальністю "Грінтек-Імпекс" податкову вимогу від 06.12.2018 року № 167182-51. Водночас така вимога залишилася без виконання. Доказів відкликання, скасування та виконання вказаної вимоги станом на дату розгляду справи до суду не надано.
Таким чином, у відповідача наявний податковий борг із сплати податків та обов`язкових платежів у сумі 107773,38 гривень. Станом на день розгляду даної справи в суді доказів сплати відповідачем податкового боргу в добровільному порядку не надано.
Підпунктом 20.1.34 пункту 20.1 статті 20 ПК України передбачено право контролюючих органів звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини.
Згідно з вимогами пункту 95.2 статті 95 ПК України стягнення коштів з платника податків проводиться не раніше ніж через 60 календарних днів з дня надсилання такому платнику податкової вимоги.
Відповідно до пункту 87.2 статті 87 ПК України, джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами.
Положеннями пункту 89.1 статті 89 ПК України визначено, що право податкової застави виникає у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку; у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу.
Податковий керуючий описує майно платника податків, що має податковий борг, в податкову заставу, здійснює перевірку стану збереження майна, яке перебуває у податковій заставі, проводить опис майна, на яке поширюється право податкової застави, для його продажу у випадках, передбачених цим Кодексом, одержує від боржника інформацію про операції із заставленим майном, а в разі його відчуження без згоди контролюючого органу (за умови, коли наявність такої згоди має бути обов`язковою згідно з вимогами цього Кодексу) вимагає пояснення від платника податків або його службових (посадових) осіб. У разі продажу в рахунок погашення податкового боргу майна платника податків, на яке поширюється право податкової застави, податковий керуючий має право отримувати від такого платника податків документи, що засвідчують право власності на зазначене майно (п. 91.3 ПК України).
Пунктом 89.4 статті 89 ПК України визначено, що у разі якщо платник податків не допускає податкового керуючого для здійснення опису майна такого платника податків у податкову заставу та/або не подає документів, необхідних для такого опису, податковий керуючий складає акт відмови платника податків від опису майна у податкову заставу.
Контролюючий орган звертається до суду щодо зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків, заборону відчуження таким платником податків майна та зобов`язання такого платника податків допустити податкового керуючого для опису майна у податкову заставу.
Зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків та заборона відчуження таким платником податків майна діють до дня складення акта опису майна платника податків у податкову заставу податковим керуючим або акта про відсутність майна, що може бути описано у податкову заставу, або погашення податкового боргу в повному обсязі. Податковий керуючий не пізніше робочого дня, що настає за днем складення цих актів, зобов`язаний надіслати банкам, іншим фінансовим установам, а також платнику податків рішення про складення актів, яке є підставою для поновлення видаткових операцій та скасування заборони на відчуження майна.

Відповідно до підпункту 20.1.32 пункту 20.1 статті 20 ПК України, податковий орган має право звертатися до суду, якщо платник податків перешкоджає виконанню податковим керуючим повноважень, визначених цим Кодексом, щодо зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків шляхом накладення арешту на цінні папери та/або кошти та інші цінності такого платника податків, що знаходяться в банку (крім операцій з видачі заробітної плати та сплати податків, зборів, єдиного внеску, а також визначених контролюючим органом грошових зобов`язань платника податків, погашення податкового боргу), та зобов`язання такого платника податків виконати законні вимоги податкового керуючого, передбачені цим Кодексом.

З підстав несплати податкового боргу, у визначені строки, податковим органом прийнято рішення № 2 від 18.04.2019 року про опис майна у податкову заставу, що перебуває у власності відповідача.
На виконання вимог статті 20 ПК України позивачем на адресу відповідача направлено повідомлення щодо виділення майна в податкову заставу № 13687/10/02-32-13-10 від 12.10.2020 року.
30.10.2020 року податковим керуючим складено акт відмови платника податків від опису майна № 2.
За таких обставин, враховуючи наявність податкового боргу та перешкоджання виконанню податковому керуючому повноважень, суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.
Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги відповідача не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.
Крім того, колегія суддів зазначає, що інші зазначені відповідачем в апеляційній скарзі обставини, крім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин справи і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.
Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torijav. Spain) № 303-A, пункт 29).
Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості в межах відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

З врахуванням вищенаведеного колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про підставність позовних вимог, правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому відповідно дост.316 КАС України апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.

Одночасно слід зазначити, що в контексті положень п.6 ч.6 ст.12 КАС України дана справа відноситься до категорій справ незначної складності, а тому відповідно до п.2 ч.5 ст.328 цього Кодексу судове рішення за результатами її розгляду судом апеляційної інстанції в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Грінтек-Імпекс" залишити без задоволення, а  рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 28 квітня 2021 року - без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Постанова суду складена в повному обсязі   05 серпня 2021 року.

Головуючий	 	 	Франовська К.С.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Матохнюк Д.Б.    Боровицький О. А.