УХВАЛА
05 липня 2021 року 
Київ
справа №160/3562/19
адміністративне провадження №К/9901/21801/21
Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Данилевич Н.А., перевіривши касаційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 13 квітня 2021 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 23 березня 2021 року у справі № 160/3562/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування висновків щодо результатів оцінювання,  
ВСТАНОВИВ:

14 червня 2021 року касаційна скарга надійшла до Верховного Суду, як суду касаційної інстанції в адміністративних справах відповідно до статті 327 Кодексу адміністративного судочинства України.

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області з вимогами:

- визнати протиправним та скасувати висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В" складений у 2018 році відносно ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В" складений 27 лютого 2019 року відносно ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ від 29.03.2019 р. № 223-к про звільнення ОСОБА_1 ;

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника відділу в Юр`ївському районі міськрайонного управління у Павлоградському, Юр`ївському районах та м. Павлограді Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області;

- стягнути з Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 заробітну плату за час вимушеного прогулу за період з 30.03.2019 року по день прийняття рішення щодо розгляду позову по суті.

Ухвалою суду від 16.07.2019 року позов ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування висновку Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В" складений 08.11.2018 року відносно ОСОБА_1 та визнання протиправним та скасування висновку Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В" складений 27 лютого 2019 року відносно ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.07.2019 у задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про скасування наказу ро звільнення, поновлення на посаді - відмовлено.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 24 вересня 2019 року ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16 липня 2019 року у справі  № 160/3562/19 скасовано в частині залишення без розгляду позовної вимоги, справу направлено для продовження розгляду в цій частині до суду першої інстанції.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.07.2021 адміністративний позов було задоволено.

Визнано протиправним та скасовано висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В" складений Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області у 2018 році відносно ОСОБА_1 .

Визнано протиправним та скасовано висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В" складений Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області 27 лютого 2019 року відносно ОСОБА_1 . 

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 23 березня 2021 року рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 липня 2020 року у справі № 160/3562/19 було залишено без змін.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 13 квітня 2021 року рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16 липня 2019 року у справі № 160/3562/19 скасовано, прийнято нове рішення.

Позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано наказ від 29.03.2019 № 223-к про звільнення ОСОБА_1 .

Поновлено ОСОБА_1 на посаді начальника відділу в Юр`ївському районі міськрайонного управління у Павлоградському, Юр`ївському районах та м. Павлограді Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області.

Стягнуто з Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 30.03.2019 по 13.04.2021 у розмірі 248370,00 грн.

Під час перевірки зазначеної касаційної скарги на предмет дотримання вимог  статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -  КАС України) встановлено, що у касаційній скарзі не викладені передбачені  КАС України, в редакції яка діє з 08 лютого 2020 року, підстави для оскарження судових рішень в касаційному порядку.

З 08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року №460-IХ "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ", яким унесено зміни до розділу 3 Глави 2 "Касаційне провадження", зокрема, щодо визначення підстав касаційного оскарження судових рішень та порядку їхнього розгляду.

Так, відповідно до частини першої   статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

За правилами частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частинах другій і третій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

У касаційній скарзі скаржник зазначає, що судом апеляційної інстанції ухвалено рішення з неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, а саме ч.3 ст.323, ч.4 ст.328, ч.4 ст.241, ч.3 ст.351 КАС України та ст.ст.44, 87 Закону України «Про державну службу»,  Порядку проведення оцінювання результатів діяльності державних службовців, затвердженого постановою КМУ №640 від 23.08.2017.

Крім того, скаржник вказує, що відповідно до приписів ч.3 ст.323 КАС України за результатами розгляду апеляційної скарги, зазначеної в частині першій цієї статті, суд приймає постанову відповідно до статті 315 цього Кодексу. При цьому за наявності підстав може бути скасовано раніше прийняту постанову суду апеляційної інстанції. Проте, судом апеляційної інстанції прийнято дві постанови на одне рішення суду першої інстанції. 

При цьому, варто зауважити, що у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС України недостатньо самого лише зазначення постанови Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права, обов`язковою умовою є те, що правовідносини у справах (у якій викладено висновок Верховного Суду і у якій подається касаційна скарга) мають бути подібними.

Так, скаржник повинен чітко вказати, яку саме норму права судом було застосовано неправильно, а також обґрунтувати у чому полягає помилка суду при застосуванні відповідної норми права та як, на думку скаржника, відповідна норма повинна застосовуватися, а також зазначити, в чому полягає порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень). Зокрема, якщо скаржник вважає, що судами порушено норми процесуального права щодо недослідження зібраних у справі доказів, неповного встановлення обставин справи, або встановлення обставин, що мають істотне значення, на підставі недопустимих доказів, у касаційній скарзі має бути конкретно зазначено або обставини, які встановлені на підставі недопустимих доказів, та чому, на думку скаржника, останні є недопустимими, або зібрані у справі докази, які судом не досліджені, що могло б давати підстави для висновку про порушення цим судом норм процесуального права.

Касаційна скарга в частині наведених у ній обґрунтувань містить лише детально викладені фактичні обставини справи, незгоду з рішеннями суду апеляційної інстанції та цитування норм законодавства. 

У касаційній скарзі не зазначено, який саме висновок необхідно сформулювати та на підставі аналізу яких актів законодавства.

Доводи скаржника про порушення судом апеляційної інстанції ч. 3 ст.323 КАС України  щодо ухвалення судом апеляційної інстанції двох постанов на одне рішення суду першої інстанції, Суд оцінює критично, оскільки з оскаржуваних судових рішень вбачається, що судом апеляційної інстанції переглядалось два рішення суду першої інстанції (рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 липня 2020 року; рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16 липня 2019 року).

З огляду на викладене, Суд вважає безпідставними посилання скаржника на пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС України як на підставу касаційного оскарження. Фактично доводи касаційної скарги зводяться до незгоди з ухваленими рішеннями, переоцінки встановлених судами обставин та досліджених ними доказів, що виходить за межі касаційного перегляду, які визначені статтею 341 КАС України.

Згідно з пунктом 4 частини п`ятої  статті 332 КАС України  касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.    

Отже, правильно пославшись у касаційній скарзі на положення частини четвертої статті 328 КАС України, скаржником не викладено передбачені статтею 328 КАС України умови, за яких оскаржувані судові рішення можуть бути переглянуті судом касаційної інстанції на підставі пункту 4 частини четвертої статті 328 КАС України, тому касаційну скаргу необхідно повернути особі, яка її подала, на підставі пункту 4 частини п`ятої статті 332 КАС України.

Керуючись статтею  248, пунктом 4 частини п`ятої статті  332 КАС України,

УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 13 квітня 2021 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 23 березня 2021 року у справі № 160/3562/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування висновків щодо результатів оцінювання- повернути особі, яка її подала.

Копію даної ухвали надіслати учасникам справи у порядку, визначеному   статтею 251 КАС України.

Роз`яснити, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач                                                                                Н.А. Данилевич