Ухвала
іменем України
09 серпня 2021 року
м. Київ
справа № 757/31964/20-к
провадження № 51-3304ск21
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого           ОСОБА_1 ,
суддів                        ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 29 березня 2021 року,
встановив:
Зі змісту оскарженого судового рішення, наявних в суду матеріалів касаційної скарги та доданих до неї документів вбачається, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 27 серпня 2020 року відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
На указану ухвалу слідчого судді ОСОБА_4 23 листопада 2020 року, шляхом направлення на електронну поштову скриньку Київського апеляційного суду, подала апеляційну скаргу. При цьому, як убачається зі змісту касаційної скарги, з клопотанням про поновлення процесуального строку на подачу апеляційної скарги ОСОБА_4 не зверталась.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 грудня 2020 року апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 27 серпня 2020 року, на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК, повернуто особі, яка її подала.
30 грудня 2020 року ОСОБА_4 , на підставі ч. 7 ст. 399 КПК, повторно звернулась з апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 27 серпня 2020 року, долучивши при цьому клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 29 березня 2021 року в задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вищезазначеної ухвали слідчого судді відмовлено, а апеляційну скаргу разом з усіма доданими до неї матеріалами повернуто ОСОБА_4 .
В поданій касаційній скарзі ОСОБА_4 ставить вимогу про скасування оскарженого судового рішення у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, яке, на її переконання, виявилось в тому, що колегія суддів Київського апеляційного суду при постановленні ухвали від 29 березня 2021 року не надала належної оцінки доводам, якими скаржник обґрунтовувала поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 27 серпня 2020 року.
Перевіривши доводи касаційної скарги, надані копії судових рішень та інших документів, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження. 
Суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження, згідно з пунктом 2 частини 2 статті 428 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК), якщо з касаційної скарги та наданих до неї судових рішень, інших документів вбачається, що підстав для задоволення скарги немає.
Строки апеляційного оскарження ухвал слідчого судді визначені в п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК, згідно з якою, апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Правило обчислення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді з моменту отримання копії судового рішення, з огляду на зміст ст. 395 КПК, застосовується лише 
у випадках, якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує. 
В іншому випадку, за наявності відповідних підстав, процесуальний строк може бути поновлений в порядку, передбаченому ст. 117 КПК, а саме за клопотанням заінтересованої особи, де під поважними причинами до його поновлення слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. За правовою позицією Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеною в постанові від 27 травня 2019 року (справа №461/1434/18), строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді обчислюється з дня її оголошення. У випадку необізнаності заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК.
У касаційній скарзі ОСОБА_4 зазначає, що копія ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 27 серпня 2020 року була отримана нею 18 листопада 2020 року через особистий кабінет в системі «Електронний Суд». Уважаючи, що строк апеляційного оскарження не пропущений і починається саме з указаної вище дати, 23 листопада 2020 року вона звернулась з апеляційною скаргою до апеляційного суду, який ухвалою від 22 грудня 2020 року на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК, повернув апеляційну скаргу особі, яка її подала. 
За пунктом 4 частини 3 статті 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку. Зазначене вище рішення апеляційного суду в касаційному порядку не оскаржувалось і не є предметом цього касаційного провадження.
Натомість 30 грудня 2020 року ОСОБА_4 повторно звернулась з апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 27 серпня 2020 року, долучивши до неї клопотання про поновлення процесуального строку, де в обґрунтування поважності причин пропуску цього строку посилалася на обставини, пов`язані із введенням карантину в Україні і продовженням його дії до 31 серпня 2020 року, що з урахуванням її проживання в м. Одесі унеможливило участь у судовому засіданні 27 серпня 2020 року, а також вказувала про отримання оскарженої ухвали слідчого судді лише 18 листопада 2020 року.
За результатом розгляду поданого клопотання про поновлення процесуального строку Київським апеляційним судом встановлено, що розгляд скарги ОСОБА_4 на бездіяльність Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відбувся 27 серпня 2020 року без участі скаржника. Водночас остання належним чином була повідомлена про день, час та місце розгляду її скарги, проте відповідно до власної заяви від 18 серпня 2020 року, поданої через систему «Електронний суд», просила розглядати скаргу за її відсутності. 
Водночас причин, які були чи є об`єктивно непереборними, або пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного звернення у строк саме до 30 грудня 2020 року, ОСОБА_4 не наведено. Не знайшовши обґрунтованих підстав до поновлення пропущеного процесуального строку в аспекті приписів ст. 117 КПК, Київський апеляційний суд ухвалою від 29 березня 2021 року відмовив в задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та повернув ОСОБА_4 апеляційну скаргу з усіма доданими до неї матеріалами.
Колегія суддів касаційного суду погоджується з висновками суду апеляційної інстанції про відсутність поважних причин для поновлення процесуального строку, та вважає, що, апеляційний суд, постановляючи ухвалу про відмову ОСОБА_4 у поновленні їй строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 27 серпня 2020 року діяв відповідно до вимог кримінального процесуального закону. 
За приписами ч. 1 ст. 1 КПК порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України. 
Суд звертає увагу, що у рішенні від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).
За приписами Закону України від 30 березня 2020 року № 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», під час дії карантину строки, визначені процесуальними кодексами, строки апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги продовжуються та строк дії карантину.
Водночас вказаним законом № 540-ІХ не внесено змін до Кримінального процесуального кодексу України в частині обчислення строку на апеляційне оскарження. Натомість, було внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства, Господарського процесуального кодексу України та Цивільного процесуального кодексу України, якими відповідно до приписів ст. 1 КПК не визначається ні порядок кримінального провадження на території України в цілому, ні порядок апеляційного оскарження зокрема.
Отже, за змістом поданої касаційної скарги ОСОБА_4 фактично обґрунтовує свої твердження про неправильне застосування апеляційним судом приписів кримінального процесуального закону і істотне їх порушення внаслідок цього, суб`єктивним уявленням про обчисленням строків на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді з моменту отримання тексту такої ухвалу, що не ґрунтується на приписах статей 117, 395 КПК. 
В аспекті застосування норм, передбачених зазначеними статтями цього Кодексу апеляційний суд дійшов правильного висновку про відсутність підстави до поновлення пропущеного процесуального строку.
Про причини, які були чи є об`єктивно непереборними, або пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного звернення до суду до 30 грудня 2020 року, в касаційній скарзі не йдеться.
Апеляційний суд правильно також виходив з того, що положення ч. 7 ст. 399 КПК не позбавляють права повторного звернення до суду апеляційної інстанції в порядку, передбаченому КПК, виключно у межах строку на апеляційне оскарження, який у даному випадку пропущено, за відсутності підстав до його поновлення. 
Ухвала суду апеляційної інстанції постановлена згідно з нормами кримінального процесуального закону, на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, в ній наведені належні і достатні мотиви та підстави ухвалення такого рішення, вона відповідає вимогам ст. 419 КПК.
Керуючись ч. 2 ст. 428 КПК, Суд 
постановив:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 29 березня 2021 року.
Ухвала оскарженню не підлягає. 
Судді:

ОСОБА_1                                     ОСОБА_2                             ОСОБА_3