Дата документу 05.07.2021 Справа № 332/1157/20

ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
  
Справа № 22-ц/807/2288/21                                        Головуючий у 1-й інстанції: Яцун О.С.
Є.У.№ 332/1157/20                                                 Суддя-доповідач: Кочеткова І.В.

ПОСТАНОВА
 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 липня 2021 року                                                  м. Запоріжжя
Запорізький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду  цивільних справ:
головуючого:         Кочеткової І.В.,
суддів:                 Кримської О.М.,
                        Дашковської А.В., 
розглянувши в порядку спрощеного письмового позовного провадження цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії,
із апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» на рішення Заводського районного суду м. Запоріжжя від 08 квітня 2021 року,
В С Т А Н О В И В:
У травні 2020 року Публічне акціонерне товариство «Запоріжжяобленерго» звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії в сумі 28 416,48 грн. Позов обґрунтований тим, що 13.01.2020 працівниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» проведена перевірка дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , де мешкає ОСОБА_1 . Перевіркою встановлено самовільне підключення електропроводки до електричної мережі ПАТ «Запоріжжяобленерго» з порушенням схеми обліку. Виявлене порушення зафіксовано Актом про порушення № 10001304 від 13.01.2020. Відповідно до п.п. 8.2.0, 8.4.2, 8.4.8,8.4.13 Правил визначено обсяг та вартість електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил і виписано рахунок у сумі 28 416,48 грн. Вказана сума не була сплачена відповідачем в добровільному порядку, що було підставою звернення до суду.
Рішенням Заводського районного суду м. Запоріжжя від 08 квітня 2021 року позов ПАТ «Запоріжобленерго» залишено без задоволення. 
Судове рішення мотивовано тим, що Акт про порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії складено з недотриманням вимог п.8.2.5 глави 8.2 розділу УШ вказаних Правил, оскільки на схемі електроживлення, яка є додатком до Акту, чітко не зазначено місце самовільного підключення електропроводки споживача до електричної мережі, про що було зазначено у листах НКРЕП від 16.04.2020 та від 07.07.2020 за результатами розгляду скарги ОСОБА_1 . Позивачем не надано суду належних і допустимих доказів про оскарження відповідних висновків НКРЕП, а тому відсутні підстави для стягнення зі споживача вартості необлікованої електричної енергії. 
Не погоджуючись з рішенням суду, ПАТ «Запоріжобленерго» подало апеляційну скаргу, в якій зазначає, що судом неповно з`ясовані фактичні обставини справи, порушено норми матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати,  і ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що суд першої інстанції зробив хибні висновки відносно недотримання приписів п.8.2.5 глави 8.2 ПРРЕЕ при складанні Акту про порушення ПРРЕЕ№10001304 від 13.01.2020, не прийняв до уваги такий факт, що відповідач не оскаржував рішення комісії, оформлене протоколом №22 від 18.02.2020, за яким здійснено розрахунок обсягу вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення. Апелянт вважає, що при ухвалені оскаржуваного рішення суд першої інстанції поставився упереджено, поверхнево дослідив надані позивачем доказів, у зв`язку з чим прийшов до помилкових висновків.
Копія апеляційної скарги і ухвала про відкриття апеляційного провадження отримані відповідачем 01.06.2021. Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив, проте це не заважає її розгляду за наявними матеріалами справи.
Відповідно до частини першої статті 368 ЦПК України у суді апеляційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті  369 цього Кодексу.
Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Зважаючи на те, що справа є малозначною, її розгляд  здійснено в порядку письмового провадження, без виклику сторін.
Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.
Відповідно до частини першої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. 
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Вказаним вимогам рішення суду першої інстанції не відповідає.
Відносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, положеннями Закону України «Про ринок електроенергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 (далі Правила).
Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Відповідно до п.1,3 ч. 3 ст.58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.
Відповідно до ч.2 ст. 77 «Про ринок електричної енергії» правопорушеннями на ринку електричної енергії є:пошкодження приладів обліку, крадіжка електричної енергії.
Згідно з п. 5.5.5.8, п. 5.5.5.20 Правил споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
Відповідно до п. 8.2.5 Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів без облікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача,схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріал у всіх проводів(кабелів),наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.
Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).
Відповідно до п. 8.2.6 Правил на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.
Відповідно до п. 8.4.2 Правил визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі не встановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо).
Відповідно до п. 8.4.4 Правил у разі визнання споживачем факту пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факту втручання в роботу засобів вимірювальної техніки, про що окремо зазначається в акті про порушення, письмової відмови споживача від проведення експертизи або ненадання власником засобів вимірювальної техніки чи споживачем оператору системи документів, що підтверджують передачу засобів вимірювальної техніки на експертизу (з винесенням, у тому числі, питань від оператора системи) протягом встановленого цим пунктом строку (якщо оператором системи були передані засоби вимірювальної техніки їх власнику для направлення на експертизу), обсяг та вартість необлікованої електричної енергії визначається оператором системи відповідно до положень цієї глави без проведення відповідної експертизи.
Згідно постанови НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії», зі змінами та доповненнями, а саме п. 8.4.1. глави 8.4, оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.
Пунктом 8.4.2. Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: 1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки); 2) пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії); 3) пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо); 4) фіксація індикаторами впливу на лічильник електричної енергії постійного (змінного) магнітного або електричного полів (далі - фіксація індикаторами впливу фізичних полів), пошкодження або відсутність індикаторів (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт встановлення та передачі на збереження індикаторів); 5) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку; 6) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку; 7) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку; 8) використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії; 9) пошкодження або відсутність пломб на засобах вимірювальної техніки, що вимірюють обсяг електричної енергії, розподіленої мережами споживача (основного споживача), пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) зазначених засобів вимірювальної техніки (за наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб), інші дії споживача, які призвели до зміни показів цих засобів вимірювальної техніки.
У разі визнання споживачем факту втручання в роботу приладів обліку, факту зумисного пошкодження пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи тавр про повірку приладів обліку (у разі встановлення таких пломб та зазначення їх в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, який підтверджує факт установлення і передачу на збереження приладів обліку і пломб), факту зумисного пошкодження приладів обліку, про що окремо зазначається в акті про порушення, підтвердження експертизою зазначених порушень ПКЕЕН необов`язкове.
За змістом статей 12 та 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими та електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.
Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
На підставі ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Відповідно до ч.1,2 ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням,що ґрунтується на всебічному,повному,об`єктивному та без посередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Матеріалами справи встановлено, що постачання електричної енергії на об`єкт, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , здійснювалось на підставі відкритого особового рахунку №  НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 (а.с. 8).
Згідно довідки Департаменту реєстраційних послуг ЗМР № 01-71/6712 від 26.05.2020 за даною адресою з 20.09.2018 зареєстрована відповідач у справі – ОСОБА_1 (а.с. 12).
13.01.2020 працівниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» проведена перевірка дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , де мешкає ОСОБА_1 . Перевіркою встановлено самовільне підключення електропроводки до електричної мережі ПАТ «Запоріжжяобленерго» з порушенням схеми обліку, про що складено акт № 10001304 (а.с. 4).
Згідно протоколу засідання комісії з розгляду Актів про порушення ПРРЕЕ № 22 від 18.02.2020 і Розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення за період з 13.01.2019 по 13.01.2020 кількість необлікованої енергії склала 10985 кВт*год. на суму 28 416,48 грн. (а.с. 6-7).
Згідно листа члена НКРЕКП № 5401/20/9-20 від 16.04.2020, адресованого ОСОБА_1 , ПАТ «Запоріжжяобленерго», відділу НКРЕКП у Запорізькій області, за результатами розгляду скарги ОСОБА_1 від 06.03.2020 було встановлено, що Акт від 13.01.2020 складено з недотриманням вимог пункту 8.2.5 глави 8.2. розділу VІІІ ПРРЕЕ. В Акті та на схемі електроживлення споживача, оформленої додатком № 1 до Акта, чітко не зазначено місце самовільного підключення електропроводки до електричної мережі. Враховуючи зазначене, НКРЕКП вважає, що ПАТ «Запоріжжяобленерго» не мало права застосовувати положення глави 8.4 розділу VІІІ ПРЕЕ для здійснення на підставі Акта розрахунку обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, а тому ПАТ «Запоріжжяобленерго» має привести свої дії по відношенню до споживача у відповідність до вимог законодавства шляхом скасування нарахувань, здійснених на підставі Акта, про що протягом двох тижнів повідомити НКРЕКП та Відділ НКРЕКП у Запорізькій області (а.с. 22-24). 
Разом з тим, 07.07.2020 Членом НКРЕКП був направлений лист на адресу ПАТ «Запоріжжяобленерго», ОСОБА_1 , Відділу НКРЕКП у Запорізькій області за № 2060/20/8-520, в якому зазначено, що позиція, викладена в листі НКРЕКП від 16.04.2020 № 5401/20/9-20 залишається незмінною. Звернення ОСОБА_1 від 06.03.2020 та матеріали до нього передано структурному підрозділу з проведення перевірок з метою здійснення заходів державного контролю за діяльністю ПАТ «Запоріжжяобленерго» (а.с. 45).
Акт про порушення було складено представниками Оператора системи у присутності представника ОСОБА_1 , тобто особи, яка допустила представників Оператора системи до перевірки об`єкту, що не суперечить п. 8.2.5. ПРРЕЕ. яким визначено, що представником Споживача є особа, яка знаходиться на території об`єкта споживача під час проведення перевірки та допустила представників Оператора системи до перевірки об`єкту.
Пунктом 8.2.5. ПРРЕЕ, передбачено що, Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).
У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відео зйомкою. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.
Під час вирішення питання щодо законності застосування до споживача заходів реагування за порушення ним ПРРЕЕ, зокрема в частині позаоблікового використання електричної енергії, суд оцінює усі докази, надані сторонами в обґрунтування їх доводів та заперечень у їх сукупності, при цьому враховує, що одним із способів доказування є реалізація особою права на звернення із клопотанням про проведення судової експертизи.
Наявними у справі доказами встановлено факт самовільного підключення електричної проводки до електричної мережі ПАТ «Запоріжжяобленепрго»- підключення двох електророзеток поза приладом обліку, точка самовільного підключення F та N проводів знаходиться на до обліковому проводі, що призвело до без облікового споживання електричної енергії та є підставою для перерахунку позивачем обсягу та вартості електроенергії.
Відповідачем не спростовано належними та допустимими доказами факт позаоблікового споживання електричної енергії.
Відмова споживача від підписання Акту про порушення не свідчить про його невідповідність вимогам п.п.8.2.5 ПРРЕЕ, які регулюють спірні правовідносини. Наявний у справі Акт про порушення підписаний чотирма представниками оператора, що не суперечить положення п.8.2.5 Правил.
Висновки суду про те, що в Акті та на схемі електроживлення чітко не зазначено місце самовільного підключення електропроводки до електричної мережі, є також помилковими. 
Зазначене в Акті порушення відповідає пп.6 п.8.4.2 ПРРЕЕ. В додатку №1 до Акту чітко вказано точку самовільного підключення, яка знаходиться на ввідному проводі між опорою та засобом обліку. Самовільне підключення електропроводки виконано за допомогою автоматичного вимикача номіналом 32 А на горищі будинку, про що вказано у п.3 Акту та в додатку №1.
Поза увагою суду першої інстанції залишилася і та обставина, що відповідач, яка була присутня на засіданні комісії 18.02.2020 з розгляду Актів про порушення ПРРЕЕ, та на якій прийнято рішення виконати розрахунок необлікованої електричної енергії, та не оскаржила рішення вказаної комісії.
Не ґрунтуються на вимогах закону і висновки суду щодо обов`язковості листів НКРЕКП №5401/20/9-20 від 16.04.2020 та №2060/20/8-520 від 07.07.2020, за змістом яких Акт про порушення складено з порушенням ПРРЕЕ і він не підлягає застосуванню.
Відповідно до Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», НКРЕКП для ефективного виконання покладених на неї завдань має право приймати обов`язкові до виконання рішення з питань, що належать до її компетенції.
Статтею 21 Закону визначено, що за результатами розгляду скарги споживачів щодо порушення їх прав та інтересів суб`єктами господарювання, що проводять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, вирішення спорів, НКРЕКП приймає рішення.
Відповідно до положень статті 14 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» та пункту 8.6 глави 8 Регламенту НКРЕКП, затвердженого постановою НКРЕКП від 06.12.2016 р. № 2133, рішення НКРЕКП оформлюються постановами, крім рішень щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення контролю, які оформлюються розпорядженнями. Рішення НКРЕКП підписуються Головою. Рішення НКРЕКП є обов`язковими до виконання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг.
Положення про НКРЕКП, затверджене Указом Президента України від 14.03.1995 № 213/95 (з наступними змінами та доповненнями) передбачає, що основною формою роботи Комісії як колегіального органу є засідання. Комісія в межах своїх повноважень на основі та на виконання законодавства приймає рішення у вигляді постанов і розпоряджень.
Разом з тим, листи НКРЕКП №5401/20/9-20 від 16.04.2020 та №2060/20/8-520 від 07.07.2020 не є нормативно-правовими актами, не підлягають обов`язковому офіційному опублікуванню та не спрямовані на встановлення, зміну або відмову (скасування) правових норм.
Вказані листи носять інформаційний та/або роз`яснювальний характер, у них міститься позиція НКРЕКП щодо конкретних або загальних питань, що містяться у зверненнях фізичних та юридичних осіб.
З огляду на зазначене, зміни до відповідних рішень (постанов) НКРЕКП мають вноситися рішеннями (постановами) НКРЕКП того самого виду та юридичної сили. Таким чином, внесення змін до рішень листами НКРЕКП не відповідає вимогам чинного законодавства, а отже листи НКРЕКП №5401/20/9-20 від 16.04.2020р. та №2060/20/8-520 від 07.07.2020р. не може бути прийнятим судом до уваги, оскільки даний лист не є нормативно-правовим актом, в Міністерстві юстиції не зареєстрований, та носить роз`яснювальний, рекомендаційний та інформаційний характер.
Отже, при вирішенні спору судом першої інстанції не прийнято до уваги, що Акт про порушення складено з дотриманням норм чинного законодавства, в присутності споживача, в Акті зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії, а тому й розрахунок є обґрунтованим із застосуванням формул, які відповідають приписам закону для такого виду порушення з боку споживача.
Аналіз вищевикладеного дає підстави для висновку, що рішення суду першої інстанції ухвалено з порушенням норм матеріального права, у зв`язку з чим на підставі статті 376 ЦПК України воно підлягає скасуванню з ухваленням нового – про задоволення позову.
Відповідно до ч.13 ст. 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інтонації, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Відтак у зв`язку із задоволенням позову в повному обсязі судовий збір, який підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, становить 5 255 грн., із яких за подачу позову до суду першої інстанції 2 102,00 грн, а за подачу апеляційної скарги – 3153 грн.
Керуючись ст.ст. 374,376, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд –
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» задовольнити.
Рішення Заводського районного суду м. Запоріжжя від 08 квітня 2021  у цій справі скасувати.
Позов Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 ) на користь Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» (ЄДРПОУ:00130926, адреса:м.Запоріжжя, вул. Волгоградська, 25) суму боргу за не облікованою електричною енергією в розмірі 28416,48 гривень (двадцять вісім тисяч чотириста шістнадцять гривень 48 копійок) та витрати по сплаті судового збору в розмірі 5255,00 гривень (п`ять тисяч двісті п`ятдесят п`ять гривень 00 копйок).
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту цієї постанови, лише у випадку якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до ЦПК України позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково. 
Головуючий: І.В. Кочеткова
Судді: О.М. Кримська
       А.В. Дашковська