ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

06 липня 2021 року 	м. Дніпро	справа № 340/4875/20	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого - судді  Семененка Я.В. (доповідач),
суддів:  Бишевської Н.А., Добродняк І.Ю.,     
розглянувши в порядку письмового провадження в м.Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 
на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 23 лютого 2021 року (головуючий суддя Кравчук О.В.) у справі №340/4875/20 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправними дій та стягнення грошового забезпечення, -

 в с т а н о в и В :
       
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом в якому просив:
- визнати неправомірними дії Департаменту патрульної поліції Національної поліції України щодо зменшення розміру грошового забезпечення ОСОБА_1 за лютий, березень 2020 року у розмірі 4060,92 грн.;
- стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 недоплачене грошове забезпечення за лютий, березень 2020 року у розмірі 4 060,92 грн.
В обґрунтування заявлених вимог позивач посилався на те, що 06 лютого 2020 року начальник УПП в Кіровоградській області ОСОБА_2 через особисту неприязнь до позивача забрав у нього службове посвідчення, спеціальний жетон та картку-замісник, а вітак – ОСОБА_1 заступав на службу без службового посвідчення, спеціального жетона та табельної зброї. Отже, начальник УПП в Кіровоградській області фактично здійснив відсторонення позивача від виконання службових обов`язків та подав рапорт про зменшення розміру премії позивача, зазначивши в ньому неправдиву інформацію, що стало підставою для виплату позивачу грошового забезпечення у меншому розмірі.
          Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 23 лютого 2021 року у задоволенні позову відмовлено.
За наслідками розгляду справи судом встановлено, що розмір премії позивачу у спірному періоді був затверджений наказами ДПП Національної поліції України.
Встановивши такі обставини справи, суд першої інстанції вказав на те, що позивачем невірно обрано спосіб захисту порушеного права, оскільки розмір виплаченого позивачу грошового забезпечення за лютий, березень 2020 року встановлювався відповідними наказами відповідача, які не оскаржуються позивачем.
Крім цього, суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позову, виходив і з того, що оцінка результатів роботи та відповідне преміювання поліцейського є виключно дискреційним повноваженням керівника поліцейського підрозділу, яка проводиться в межах його власного розсуду про ефективність роботи підлеглого і саме начальник УПП в Кіровоградській області, враховуючи ефективність роботи позивача, мав повноваження 
ставити перед керівництвом питання про розмір преміювання позивача.
Не погодившись з рішенням суду позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову про задоволення позову. Обгрунтовуючи вимоги апеляційної скарги позивач фактично посилається на ті обставини, які визначені як підстави заявленого позову. За позицією позивача зменшення ефективності його роботи прямо залежало від неправомірних дій керівництва, що виразилося у відібранні у нього службового посвідчення, спеціального жетону та картки-замісника, без яких неможливо у повному обсязі виконувати функції патрульного поліцейського.
Справу розглянуто в порядку письмового провадження з підстав, передбачених п.2 ч.1 ст.311 КАС україни.
Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, дослідивши обставини справи та аргументи сторін, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Встановлені судом першої інстанції обставини справи, які не заперечуються сторонами, свідчать про те, що ОСОБА_1 проходив службу в ГУ Національної поліції в Кіровоградській області. Зокрема, на час виникнення спірних правовідносин позивач перебував на посаді інспектора взводу №1 роди №4 батальйону управління патрульної поліції в Кіровоградській області ДПП.
Як вбачається з пояснень командира роти №4 батальйону УПП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , наданих у рамках службового розслідування, що проводилося з метою перевірки відомостей щодо можливих порушень службової дисципліни 01 лютого 2020 року інспекторами ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , 05 лютого 2020 року від інспектора моніторингу ОСОБА_5 надійшла інформація щодо можливих корупційних проявів з боку двох інспекторів роти №4 ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , яких викликали до начальника УПП НП в Кіровоградській області ОСОБА_2 . Прибувши до кабінету начальника, ОСОБА_4 та ОСОБА_1 не змогли надати обґрунтовані відповіді на поставлені питання щодо вчинення дій під час несення служби, зафіксованих на відеозаписах, через що їм було повідомлено про те, що буде призначене службове розслідування. На дані слова ОСОБА_4 та ОСОБА_1 відреагували невдоволено, зазначивши "робіть, що хочете, ви все рівно нічого не доведете" та залишили в кабінеті керівника свої поліцейські посвідчення, картки-замісники та нагрудні жетони. 
Згідно листка тимчасової непрацездатності АІ №397980 та довідки про тимчасову непрацездатність поліцейського №061 ОСОБА_1 перебував на лікарняному з 06 лютого 26 лютого 2020 року
За таких умов, у лютому та березні 2020 року начальник управління Цюцюра А. направив до начальника Департаменту патрульної служби полковника поліції ОСОБА_6 рапорти про зменшення розміру премії, зокрема, лейтенанту поліції ОСОБА_1 на суму 2000,00 грн. у зв`язку з виявленими недоліками та прорахунками в службовій діяльності, що виразилось в низькому рівні службової дисципліни, що полягає в недотриманні вимог пункту 5 розділу II, підпункту 2 пункту 1 розділу VII Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18 грудня 2018 року № 1026 при здійсненні превентивних поліцейських заходів та скоєння вчинків, що ганьблять честь та гідність працівника поліції.
Наказом ДПП Національної поліції України від 27 лютого 2020 року № 398 "Про затвердження розмірів преміювання" затверджені розміри преміювання за лютий 2020 року; відповідно до додатку 1 вказаного Наказу ОСОБА_1 встановлено розмір премії 30,819 % (1828,94 грн).
Наказом ДПП Національної поліції України від 24 березня 2020 року № 571 "Про затвердження розмірів преміювання" затверджені розміри преміювання за березень 2020 року; згідно з додатком 1 ОСОБА_1 встановлено розмір премії 29,984 % (1834,43 грн).
Надалі Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 14.07.2020 року №401 “Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарних стягнень” до лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Позивачем, у межах цієї справи, оскаржено дії відповідача щодо зменшення розміру грошового забезпечення ОСОБА_1 за лютий, березень 2020 року на загальну 4060,92 грн.
Вирішуючи спірні відносини між сторонами суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову. Такі висновки суд першої інстанції обґрунтував як невірно обраним позивачем способом захисту порушеного права так і наявністю у відповідача дискреційних повноважень щодо преміювання підлеглих в залежності від ефективності їх роботи.
З такими висновками суду першої інстанції суд апеляційної інстанції погоджується з огляду на таке.
Так, суд першої інстанції, встановивши обставини справи, дійшов правильного висновку про те, що розмір премій позивачу, у спірному періоді, визначено відповідними наказами ДПП Національної поліції України.
Встановивши такі обставини справи, суд першої інстанції обгрунтовано вказав на те, що позивачем невірно обрано спосіб захисту порушеного права, оскільки розмір виплаченого позивачу грошового забезпечення за лютий, березень 2020 року встановлювався відповідними наказами відповідача, які не оскаржувалися та не оскаржені позивачем у межах цієї справи.
Правильними є і висновки суду першої інстанції про те, що оцінка результатів роботи та відповідне преміювання поліцейського є виключно дискреційним повноваженням керівника поліцейського підрозділу, яка проводиться в межах його власного розсуду про ефективність роботи підлеглого.
При цьому, премії не можуть бути визнані обов`язковими для нарахування та оплати у сталих та максимальних розмірах. Керівнику надано право встановлювати розмір виплат у нормативно встановлених межах і з урахуванням не лише займаної посади працівника, але й інших обставин, зокрема, його особистого внеску в загальний результат служби.
Такі висновки суду першої інстанції узгоджуються з Положенням про преміювання поліцейських Департаменту патрульної поліції та структурних підрозділів патрульної поліції, затвердженого наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 14 грудня 2015 року №60.
Так, у вказаному Положенні наведені показники, за наявності яких встановлюється премія (пункт 2). Серед них: професійність виконання своїх службових обов`язків, службова дисципліна, виконавська дисципліна. 
Пунктом 2.5 Положення про преміювання визначено, що зменшення розміру чи позбавлення поліцейського премії в повному обсязі в кожному окремому випадку оголошується в наказі начальника Департаменту патрульної поліції і повідомляється поліцейським під розписку.
Відповідно до пункту 4.1 Положення про преміювання у разі несвоєчасного виконання та/або неналежної організації виконання в установлені строки завдань поліцейськими, начальники органів структурних підрозділів патрульної поліції, начальники управлінь, самостійних відділів, секторів Департаменту патрульної поліції мають право зменшувати розмір премії.
У пункті 4.2 Положення про преміювання зазначено, що зменшення розміру (позбавлення) премії поліцейських, які не забезпечили своєчасного виконання покладених на них обов`язків, не виконали хоча б один з показників преміювання або допустили порушення службової дисципліни зазначаються з наказі Департаменту патрульної поліції і погоджуються із заступниками Департаменту патрульної поліції відповідно до розподілу функціональних обов`язків.
Поліцейські позбавляються премії в повному обсязі або частково виключно за той календарний місяць, у якому вони допустили порушення (проступок) або стало відомо про порушення (проступок). Рішення про виплату премії, зменшення її розміру або позбавлення в повному розмірі оформлюється наказом начальника Департаменту патрульної поліції на підставі поданих за командою до 20 числа кожного місяця списків про виплату (позбавлення повністю або частково) премії підлеглим поліцейським. У рапортах з клопотанням про позбавлення премії (повністю або частково) зазначаються конкретні причини, які стали підставою для цього (пункт 4.4 Положення про преміювання).
Отже, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що саме начальник УПП в Кіровоградській області, враховуючи ефективність роботи позивача, мав повноваження ставити перед керівництвом питання про розмір преміювання позивача.
При цьому, суд першої інстанції, не втручаюсь у дискреційні повноваження відповідача, правильно зазначив і те, що оцінюючи ефективність роботи позивача, відповідачем обґрунтовано враховано як тривалий час перебування позивача на лікарняному та і недоліки позивача, які мали місце при несенні останнім служби.
Посилання позивача в апеляційній скарзі на те, що визначені відповідачем недоліки у службі пов`язані саме з неправомірними діями начальника УПП в Кіровоградській області, який фактично відсторонив позивача від служби, суд апеляційної інстанції вважає безпідставним, оскільки по-перше, такі аргументи позивача не знайшли свого підтвердження, в частині відсторонення позивача від служби, по-друге, вказані аргументи не спростовують висновків суду першої інстанції щодо дискреційних повноважень відповідача в питаннях преміювання підлеглих працівників, з урахуванням критеріїв оцінки роботи підлеглих, що визначені в Положенні про преміювання.
Отже, дослідивши зазначені обставини справи, аргументи позивача, з якими він пов`язував незаконність та необґрунтованість рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та ухвалено рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим підстав для його скасування не існує.
На підставі викладеного, керуючись п.1 ч.1 ст.315, ст.ст.316, 321, 322, 325 КАС України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 23 лютого 2021 року у справі №340/4875/20 – без змін.
Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках та строки, визначені ст.ст.328, 329 КАС України

          Повне судове рішення складено 06.07.2021
   
Головуючий - суддя                                                                      Я.В. Семененко 

                               суддя                                                                      Н.А. Бишевська 

                               суддя                                                                      І.Ю. Добродняк