Справа № 991/6261/21
Провадження1-кс/991/6354/21

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД

У Х В А Л А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2021 року                                                        м.Київ 

Вищий антикорупційний суд у складі:
слідчого судді         ОСОБА_1 ,
з участю:         
секретаря судового засідання         ОСОБА_2 ,
захисника          ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_4 – адвоката ОСОБА_5 на рішення старшого детектива Національного бюро Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 від 20.08.2021 про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні № 42019160000000581 від 16.10.2019,
В С Т А Н О В И В :
Захисник підозрюваного ОСОБА_4 – адвокат ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Вищого антикорупційного суду зі скаргою, на підставі п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, у кримінальному провадженні № 42019160000000581 від 16.10.2019, в якій просить:
1. Скасувати постанову старшого детектива Національного бюро Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_6 від 20.08.2021 про повну відмову в задоволенні клопотання сторони захисту від 11.08.2021 за вих. № 1108/8 про проведення слідчих (розшукових) та процесуальних дій у кримінальному провадженні № 42019160000000581 від 16.10.2019;
2. Зобов`язати старшого детектива Національного бюро ОСОБА_6 або інших детективів Національного антикорупційного бюро України, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні, відновити досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні у зв`язку з потребою проведення слідчих (розшукових) дій;
3. Зобов`язати старшого детектива Національного бюро ОСОБА_6 або інших детективів Національного антикорупційного бюро України, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні, допитати як свідка ОСОБА_7 (на час проведення тестового запуску – голова Одеської обласної державної адміністрації) з приводу обставин здійснення тестового запуску скидання очищених вод від станції біологічної очистки «Північна» у місті Одеса на об`єкті «Глибоководний випуск», проведеного у жовтні 2018 року, за участі адвокатів.
Обставини, на які посилається особа, яка подала скаргу
Національним антикорупційним бюро України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 42019160000000581 від 16.10.2019 про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 27 ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 358 КК України (в редакції 2001 року), ч. 3 ст. 209 КК України. Процесуальне керівництво здійснюють прокурори Спеціалізованої антикорупційної прокуратури. Кримінальне провадження утворене внаслідок виділення матеріалів досудового розслідування з кримінального провадження № 42014160000000101 від 12.03.2014 спочатку в провадження за № 42018160000001152 від 10.12.2018, а потім в № 42019160000000581 від 16.10.2019.
Досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні зупинене постановою детектива НАБУ від 01.02.2021 у зв`язку з оголошенням підозрюваного ОСОБА_4 у розшук, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 280 КПК України. 
Стороною захисту до НАБУ подано клопотання від 11.08.2021 за вих. № 1108/8 про відновлення досудового розслідування та допиту як свідка ОСОБА_7 (на час проведення тестового запуску – голова Одеської обласної державної адміністрації) з приводу обставин здійснення тестового запуску скидання очищених вод від станції біологічної очистки «Північна» у місті Одеса на об`єкті «Глибоководний випуск», проведеного в жовтні 2018 року.
Постановою старшого детектива Національного бюро Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_6 від 20.08.2021 у задоволенні клопотання відмовлено повністю.
Захисник ОСОБА_5 вважає зазначену постанову детектива формальною, невмотивованою та, як наслідок, незаконною, і наводить такі доводи.
Відповідно до повідомлення про підозру, ОСОБА_4 інкриміновано заволодіння у період 2008-2012 років бюджетними коштами в особливо великих розмірах та їх наступна легалізація, вчинені за попередньою змовою групою осіб та у складі організованої групи, у змові із службовими особами Одеської обласної державної адміністрації (далі – ООДА) та інших державних і приватних підприємств, а також іншими невстановленими особами, під час будівництва системи відводу стічних вод від станції біологічної очистки «Північна» в м. Одесі на об`єкті «Глибоководний випуск».
У повідомленні про підозру ОСОБА_4 та матеріалах кримінального провадження №42019160000000581 наявні очевидні невідповідності щодо фактів виконання будівельних робіт та їх обсягу, ступеню готовності об`єкта будівництва. 
На переконання захисника, підтвердження факту виконання робіт з будівництва системи відводу стічних вод від станції біологічної очистки «Північна» в м. Одесі на об`єкті «Глибоководний випуск» та підтвердження факту належного функціонування цієї системи є необхідним для повного та неупередженого розслідування і спростування позиції сторони обвинувачення.
Так, у жовтні 2018 року здійснювався тестовий запуск скидання очищених вод від станції біологічної очистки «Північна» у місті Одеса на об`єкті «Глибоководний випуск», і ОСОБА_7 , який на час проведення тестового запуску був головою Одеської обласної державної адміністрації, є свідком цих подій, у зв`язку із чим йому відомі обставини здійснення тестового запуску скидання очищених вод від станції біологічної очистки «Північна» у місті Одеса на об`єкті «Глибоководний випуск», проведеного у жовтні 2018 року, і його показання мають важливе значення для досудового розслідування. Однак цю слідчу дію не проведено до зупинення досудового розслідування. 
Захисник ОСОБА_5 зазначає, що оскаржувана постанова старшого детектива ОСОБА_6 від 20.08.2021 не відповідає вимогам, встановленим ст. 110 КПК України, оскільки при прийнятті рішення детектив навів єдиний мотив його прийняття та поза його увагою залишилися всі вказані у клопотанні доводи адвоката щодо необхідності проведення слідчої дії. Зазначений у постанові мотив відмови у задоволенні клопотання є формальним та не враховує право сторони захисту на проведення слідчих дій з метою перевірки допустимості зібраних слідством доказів, збирання доказів невинуватості ОСОБА_4 .
Позиції сторін у судовому засіданні
Захисник ОСОБА_3 підтримав подану скаргу, посилаючись на наведені в ній обставини, наполягав на її обґрунтованості та наявності підстав для задоволення заявлених вимог. Пояснив, що ОСОБА_7 був головою Одеської обласної державної адміністрації на час проведення тестового запуску скидання очищених вод на об`єкті «Глибоководний випуск», проведеного у жовтні 2018 року. Крім того, він визначив осіб, які є представниками облдержадміністрації як потерпілого у кримінальному провадженні, зокрема ОСОБА_8 , який як представник потерпілого формально передав стороні обвинувачення документи Одеської ОДА , які були вилучені під час обшуку та на які слідчий суддя відмовився накладати арешт. Сторона захисту вважає, що ОСОБА_7 під час допиту необхідно задати питання, з якою метою ОСОБА_7 уповноважив ОСОБА_8 бути представником Одеської ОДА як потерпілого у кримінальному провадженні; що сталося та у зв`язку із чим ОСОБА_7 став заодно зі стороною обвинувачення, змінив свою позицію та визначив представника облдержадміністрації, хоча спочатку в Одеській ОДА проводились обшуки, здійснювалися тимчасові доступи до документів та інші слідчі дії.
Старший детектив ОСОБА_6 , який виніс оскаржувану постанову, повідомлений про дату, час і місце розгляду скарги, в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, письмових пояснень щодо скарги суду не подав. Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, відсутність детектива не є перешкодою для розгляду скарги.
Встановлені обставини справи, оцінка і мотиви слідчого судді
У пункті 18 ч. 1 ст. 3 КПК України визначено, що слідчий суддя – це суддя суду першої інстанції до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. За змістом ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України. 
Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора визначений главою 26 Кримінального процесуального кодексу України – параграф 1, статті 303–308.
Частиною 1 статті 306 КПК України визначено, що скарги рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, розглядаються слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 КПК України, з урахуванням відповідних положень глави 26 цього Кодексу.. За результатами розгляду скарги слідчий суддя постановляє ухвалу, передбачену ч. 2 ст. 307 КПК України.
Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржене рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій – особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.
З наданих слідчому судді документів вбачається, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 42019160000000581 від 16.10.2019 здійснює слідча група детективів Національного антикорупційного бюро України. У цьому кримінальному провадженні, виділеному 16.10.2019 із кримінального провадження № 42018160000001152 від 10.12.2018, яке, у свою чергу виділене 10.12.2018 із кримінального провадження № 42014160000000101 від 12.03.2014, відповідно до повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 11.02.2019, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 1 ст. 366; ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 358 (в редакції 2001 року); ч. 5 ст. 191; ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366; ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358; ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 358; ч. 3 ст. 209; ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 191 КК України.
Адвокат ОСОБА_9 як захисник підозрюваного ОСОБА_4 подав детективу Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_10 клопотання вихідний номер 1108/8 від 11.08.2021 про проведення слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні № 42019160000000581 в порядку статей 220, 223 КПК України. У клопотанні захисник просив: допитати як свідка ОСОБА_7 (на час проведення тестового запуску – голова Одеської обласної державної адміністрації) з приводу обставин здійснення тестового запуску скидання очищених вод від станції біологічної очистки «Північна» у місті Одеса на об`єкті «Глибоководний випуск», проведеного у жовтні 2018 року, за участі захисника.
Норми п. 8, 12 ч. 1 ст. 42, ч. 4 ст. 46 КПК України передбачають, що захисник підозрюваного має право збирати і подавати слідчому, прокурору, слідчому судді докази, заявляти клопотання про проведення процесуальних дій. Відповідно до правил частини 3 ст. 93 КПК України, сторона захисту здійснює збирання доказів шляхом ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, для чого подає слідчому, прокурору відповідні клопотання, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 КПК України. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді. 
Зі змісту ч. 6 ст. 223 КПК України вбачається, що слідча (розшукова) дія може здійснюватися за клопотанням сторони захисту і проводиться з участю особи, яка її ініціювала, та (або) її захисника. Під час проведення такої слідчої (розшукової) дії присутні особи, що її ініціювали, мають право ставити питання, висловлювати свої пропозиції, зауваження та заперечення щодо порядку проведення відповідної слідчої (розшукової) дії, які заносяться до протоколу.
Одним із видів слідчих дій є допит свідків (ст. 224 КПК України). Свідком, відповідно до ч. 1 ст. 65 КПК України, є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.
Ураховуючи наведені норми КПК України і те, що підозрюваний, його захисник не наділені правом самостійно здійснювати допит свідків у кримінальному провадженні, то ініціювання адвокатом перед детективом проведення допиту з участю захисника осіб як свідків щодо певних обставин, які, на думку сторони захисту, мають значення для перевірки достовірності та допустимості відомостей, які сторона обвинувачення використовує як доказ, шляхом подання відповідного клопотання, є правомірним. 
У частині 2 ст. 220 КПК України закріплено, що про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а в разі неможливості вручення з об`єктивних причин – надсилається їй.
20.08.2021 старший детектив Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 (далі – детектив) виніс постанову, якою відмовив у задоволенні клопотання захисника  ОСОБА_11  від 11.08.2021 щодо допиту ОСОБА_7 як свідка у кримінальному провадженні № 42019160000000581 від 16.10.2019. У оскаржуваній постанові детектива зазначено, що рішення про відмову в задоволенні клопотання прийняте з таких підстав. У клопотанні (захисника) зазначено про те, що у жовтні 2018 року у присутності ОСОБА_7 проводилося тестування системи відводу стічних вод від станції біологічної очистки «Північна» у місті Одеса на об`єкті «Глибоководний випуск», який підтверджує її працездатність. При цьому наведено математичні розрахунки, за логікою яких факт належного будівництва об`єкту підтверджується фактом сплати певної суми грошових коштів, а не фактично виконаних видів та об`ємів робіт, та фактом готовності об`єкта до експлуатації. Такий розрахунок сторони захисту не може бути підтвердженням відсутності зловживань при її будівництві, зокрема завищення цін на матеріали (трубу), а сам по собі факт працездатності системи відводу стічних вод від станції біологічної очистки «Північна» у м. Одеса на об`єкті «Глибоководний випуск» жодним чином не спростовує фактів заволодіння грошовими коштами замовника в ході будівництва, що є предметом доказування в даному кримінальному провадженні. Працездатність вищевказаної системи відводу стічних вод не оспорюється стороною обвинувачення та не є предметом доказування в даному кримінальному провадженні. Відповідно до ч. 2 ст. 223 КПК України, підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети. Метою проведення слідчої (розшукової) дії є отримання (збирання) доказів або перевірка вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні (ч. 1 ст. 223 КПК України). Жодних доводів щодо обізнаності ОСОБА_7 про будь-які обставини будівництва системи відводу стічних вод від станції біологічної очистки «Північна» в м. Одеса на об`єкті «Глибоководний випуск», що можуть бути використані для перевірки вже отриманих доказів у даному кримінальному провадженні, стороною захисту у клопотанні не наведено. Ураховуючи наведене, детектив дійшов висновку, що підстави для допиту ОСОБА_12 в якості свідка відсутні. Копію постанови детектив 25.08.2021 направив поштою адвокату ОСОБА_5 .
Вимоги до змісту постанови, якою оформляється процесуальне рішення детектива, визначені в ч. 5 ст. 110 КПК України. Постанова складається з: 1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.
Постанова детектива ОСОБА_6 від 20.08.2021 містить відомості, передбачені у ч. 5 ст. 110 КПК України. 
Щодо незгоди захисника із наведеними детективом у постанові підставами і мотивами, з яких було відмовлено у допиті зазначених у клопотанні осіб як свідків, слідчий суддя зазначає наступне.
У пункті 6 Узагальнень про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування (лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017) зазначено, що правова природа такого виду проваджень (скарг за п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України), передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій, а й оцінки таких клопотань на предмет доцільності здійснення слідчих (розшукових) дій, що порушуються перед слідчим, зокрема це стосується доцільності проведення допиту.
Згідно з ч. 1 ст. 40 КПК України слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій. Повноваження слідчого органу досудового розслідування, пов`язані зі здійсненням ним досудового розслідування, закріплені в частині другій цієї статті. При цьому частиною п`ятою статті встановлено, що слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.
Відповідно до засад законності (ч. 2 ст. 9 КПК України) прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
У частині 1 статті 91 КПК України визначено, що у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема: подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. У статті 85 КПК України визначено, що належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.
Згідно з ч. 1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети. 
У частині першій ст. 95 КПК України визначено, що показання – це відомості, які надаються в усній або письмовій формі під час допиту підозрюваним, обвинуваченим, свідком, потерпілим, експертом щодо відомих їм обставин у кримінальному провадженні, що мають значення для цього кримінального провадження. При цьому, відповідно до частини третьої цієї статті, свідок зобов`язаний давати показання слідчому, прокурору, слідчому судді та суду в установленому КПК України порядку. 
Щодо вимоги захисника про допит в якості свідка ОСОБА_7 , який на час проведення тестового запуску обіймав посаду голови Одеської обласної державної адміністрації, та, начебто, був свідком здійснення тестового запуску скидання очищених вод від станції біологічної очистки «Північна» у місті Одеса на об`єкті «Глибоководний випуск», проведеного у жовтні 2018 року, слід зазначити таке. У поданому детективу клопотанні від 11.08.2021 адвокат не наводить відомостей про те, які, на його думку, раніше отримані стороною обвинувачення докази можуть бути перевірені за допомогою показань вказаної особи з точки зору їх допустимості чи належності, або щодо яких обставин, які вказують на невинуватість ОСОБА_4 , може дати показання ОСОБА_7 . У поданому детективу клопотанні від 11.08.2021 та в поданій до слідчого судді скарзі захисника відсутні посилання на матеріали кримінального провадження, що містять відомості про те, що ОСОБА_7 як голова Одеської обласної державної адміністрації у жовтні 2018 року був присутній при здійсненні тестового запуску скидання очищених вод від станції біологічної очистки «Північна» у місті Одеса на об`єкті «Глибоководний випуск». До скарги захисника додано копії ряду документів, які стосуються прийняття рішення про підготовку до проведення тестового запуску підводного трубопроводу та фіксації результатів його здійснення – протоколу наради робочої групи ПП «РЕМЕРЦЕНТР» № 12/09/18 від 12.09.2018, наказу ПП «РЕМЕРЦЕНТР» від 12.09.2018 № 129, листа ПП «РЕМЕРЦЕНТР» від 28.09.2018, протоколу засідання технічної ради від 01.10.2018 № 10/1, акта № 1/10 2018 виконання водолазних робіт, протоколу № 11/10/18 від 11.10.2018, листа ТОВ «ІНФОКС» від 27.02.2019 за вих. № 715-04/1683, – однак вони не містять відомостей про причетність ОСОБА_7 до проведення відповідного тестового запуску об`єкта. Так само в клопотанні та скарзі не обґрунтовано, як факт здійснення тестового запуску скидання очищених вод у жовтні 2018 року може впливати на встановлення (спростування) обставин заволодіння або замаху на заволодіння бюджетними грошовими коштами у період з грудня 2010 року по кінець 2012 року, у вчиненні яких повідомлено про підозру ОСОБА_4 .
Ураховуючи співвідношення наведених вище правил статей 93, 220 та 40, 223 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство не покладає на детектива обов`язку проводити усі слідчі (розшукові) дії, які ініціює сторона захисту, оскільки такі дії в певних випадках можуть бути неможливими, недоцільними, передчасними або ж перешкоджати досягненню завдань кримінального провадження. КПК України пов`язує проведення певної слідчої дії із тим, що наявні такі відомості, які вказують на можливість досягнення її мети, а не із самим фактом звернення сторони захисту із клопотанням щодо такої слідчої дії. 
Отже, на підставі наведеного вище слідчий суддя дійшла висновку, що відмова детектива у задоволенні клопотання адвоката про допит ОСОБА_7 як свідка у зв`язку з відсутністю у клопотанні доводів щодо обізнаності цієї особи про обставини, що можуть бути використані для перевірки вже отриманих доказів в цьому кримінальному провадженні (щодо обставин будівництва об`єкту), є виправданою та узгоджується із наведеними вище нормами КПК України щодо процесуальних повноважень детектива і підстав проведення слідчих дій у кримінальному провадженні, а також із доданими до скарги захисника документами, які стосуються проведення тестового запуску на об`єкті.
Щодо посилань у судовому засіданні захисника ОСОБА_3 на те, що ОСОБА_7 уповноважив ОСОБА_8 бути представником Одеської ОДА як потерпілого у кримінальному провадженні і останній передавав документи облдержадміністрації прокурору, і у зв`язку із цими обставинами сторона захисту бажає поставити питання ОСОБА_7 як свідку, слідчий суддя зазначає, що про такі обставини адвокат не вказував у своєму клопотанні від 03.09.2021 і детектив їх не розглядав і не давав їм оцінку. Питання, які адвокат бажає поставити ОСОБА_7 щодо уповноваження ОСОБА_8 бути представником потерпілого (Одеської ОДА) у кримінальному провадженні та передачі останнім прокурору документів, щодо яких слідчий суддя відмовив у накладенні арешту та інші, озвучені в судовому засіданні, не мають значення для встановлення обставин кримінального провадження і для доказування, оскільки оцінка допустимості як доказів документів, переданих ОСОБА_8 , має здійснюватися з урахуванням статті 86 КПК України.
У зв`язку із зазначеним, постанова детектива про відмову у проведенні ініційованого захисником у його клопотанні від 11.08.2021 допиту особи в якості свідка не підлягає скасуванню, та в задоволенні скарги на дану постанову слід відмовити.
Порядок і підстави відновлення слідчим досудового розслідування у зв`язку з необхідністю проведення слідчих дій врегульований нормами ст. 282 КПК України та вимога скарги про зобов`язання детектива відновити досудове розслідування виходить за межі повноважень слідчого судді, тому вона не може вирішуватися слідчим суддею в цій справі.
Керуючись статтями 22, 26, 303, 307, 309, 392 КПК України,
П О С Т А Н О В И В :
Скаргу адвоката ОСОБА_5 на постанову старшого детектива Національного бюро ОСОБА_6 від 20.08.2021 про відмову у задоволенні клопотання залишити без задоволення. 
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя                                                             ОСОБА_1