Головуючий І інстанції: Шевченко О.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2021 р. 	Справа № 520/17424/2020	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді Ральченка І.М.,
Суддів: Катунова В.В. ,  Чалого І.С. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Комунального підприємства "Харківські теплові мережі" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.04.2021, повний текст складено 12.04.2021, по справі № 520/17424/2020
за позовом    Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області  
до    Комунального підприємства "Харківські теплові мережі"                    
про про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (далі - позивач, ГУ ДСНС України у Харківській області) звернулося до суду з позовом, в якому просило застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення (заборони) експлуатації будівлі клубу «Енергетик» філією «Теплоелектроцентраль - 3» КП «Харківські теплові мережі», за адресою: м. Харків, вул. Енергетична, буд. 5, шляхом її знеструмлення, опечатування пристроїв відключення джерел електропостачання та зобов`язання припинити використання цієї будівлі до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 06.04.2021 позов задоволено частково.
Застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення (заборони) експлуатації будівлі клубу - їдальні філією «Теплоелектроцентраль - 3» КП «Харківські теплові мережі», за адресою: м. Харків, вул. Енергетична, буд. 5, літ. "А-3" шляхом її знеструмлення, опечатування пристроїв відключення джерел електропостачання та зобов`язання припинити використання цієї будівлі до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовлено.
Комунальне підприємство "Харківські теплові мережі" (далі - відповідач), не погодившись із рішенням суду, подало апеляційну скаргу, в якій посилаючись на невірне застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, просило його скасувати та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позову.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач зазначив про неврахування судом першої інстанції, що облік на балансі відповідача певного об`єкту  нерухомості не може свідчити про безумовну його експлуатацію та здійснення господарської діяльності на  ньому, що виключає порушення положень ППБУ відповідачем. Апелянт зазначає про помилковість висновків суду  про покладення безпосередньо на відповідача обов`язку  дотримуватись протипожежних правил та забезпечувати пожежну  безпеку майна, яке знаходиться  в його господарському віданні.
Крім того в апеляційній скарзі відповідачем викладено заперечення на ухвалу суду першої інстанції від 11.03.2021, а саме щодо не залучення до участі у справі  третіх осіб, які  не заявляють самостійних вимог на предмет спору.
Позивач не надав відзив на апеляційну скаргу.
На підставі п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження, у зв`язку з чим фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
З урахуванням ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено судом апеляційної інстанції, що з 01.10.2020 по 05.10.2020 Немишлянським районним відділом у м. Харкові Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області проведено позапланову перевірку додержання (виконання) вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на території та у будівлі клубу «Енергетик» філії «Теплоелектроцентраль 3» КП «Харківські теплові мережі», за адресою: м. Харків, вул. Енергетична, буд. 5, за результатами якої складно акт № 112 від 05.10.2020 яким встановлено 19 порушень, та складено припис про усунення порушень № 112 від 05.10.2020.
З 26.03.2021 по 29.03.2021 позивачем проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо додержання філії «Теплоелектроцентраль 3» КП «Харківські теплові мережі», за адресою: м. Харків, вул. Енергетична, буд. 5, вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами якого складено акт від 29.03.2021 № 47, яким встановлено 4 порушення відповідачем вимог законодавства:
1) не проведено вогнезахисну обробку дерев`яних конструкцій даху будівлі (відсутні акти виконаних робіт), чим порушено п. 2.5 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від №1417 від 30.12.2014 (далі - ППБУ);
2) не проведено перевірку пристроїв захисту будівель та споруд від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд", чим порушено п. 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ;
3) приміщення не обладнані системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5- 56:2014 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту», чим порушено п. 1.2 глави 1 розділу V ППБУ;
4) дерев`яні конструкції сценічної коробки не оброблені вогнезахисними засобами, що забезпечують І групу вогнезахисної ефективності, чим порушено п. 2.3 глави 2 розділу VI ППБУ
29.03.2021 ГУ ДСНС України у Харківській області складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки № 47, яким встановлено строк для усунення виявлених порушень - 29.04.2021.
Зважаючи на те, що подальша робота філії «Теплоелектроцентраль 3» КП «Харківські теплові мережі», за адресою: м. Харків, вул. Енергетична, буд. 5, при наявності зазначених порушень, створює безпосередню загрозу для життя та здоров`я людей, з метою попередження настання негативних наслідків, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Задовольняючи частково позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не надано доказів повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, у зв`язку з чим наявні підстави для застосування заходів державного реагування у вигляді повного зупинення (заборони) експлуатації будівлі клубу - їдальні філією «Теплоелектроцентраль - 3» КП «Харківські теплові мережі», за адресою: м. Харків, вул. Енергетична, буд. 5, літ. "А-3" шляхом її знеструмлення, опечатування пристроїв відключення джерел електропостачання та зобов`язання припинити використання цієї будівлі до повного усунення порушень.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.
Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року 877-V (далі - Закон 877-V).
Згідно статті 1 Закону 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбаченихзаконом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Згідно зі статтею 6 Закону 877-V підставами для здійснення позапланових заходів, зокрема, є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю). Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертоюстатті 2 цього Закону. Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів. Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається.
Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановленізаконом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності (ст. 1 Кодексу цивільного захисту України).
Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: 1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; 2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; 3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно зі ст. 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до п.п. 1, 12 ч.1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними уст. 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Згідно ч. 2 ст. 68 цього Кодексу у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Відповідно до ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Тобто, підставами для повного або часткового зупинення роботи підприємства та його об`єктів є факт створення підприємством загрози життю та здоров`ю людей, у зв`язку з експлуатацією об`єкта, і цей факт має бути доведений належними та допустимими доказами.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено апеляційним судом, що технічним паспортом на виробничий будинок, виготовленим Харківським міським БТІ 01.02.2006 підтверджено, що за адресою: м. Харків, вул. Енергетична, буд. 5, літ. "А-3" знаходиться будівля клуб - їдальня, а не будівля клуб «Енергетик», як зазначає позивач.
Під час перевірки позивачем встановлено, що будівля клубу – їдальня філії «Теплоелектроцентраль - 3» КП «Харківські теплові мережі», за адресою: м. Харків, вул. Енергетична, буд. 5, літ. "А-3" експлуатується з порушеннями вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей. 
На час судового розгляду справи порушення, які стали підставою для звернення до суду з даним позовом, не усунуті відповідачем.
У відзиві на позовну заяву відповідачем зазначено про не порушення ним п.2.5 глави 2 розділу ІІІ ППБУ щодо не проведення вогнезахисну обробку дерев`яних конструкцій даху будівлі (відсутні акти виконаних робіт), оскільки  протягом значного періоду часу будівля клубу – їдальні філії «Теплоелектроцентраль - 3» КП «Харківські теплові мережі» не експлуатується відповідачем.
Щодо порушення п. 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ, а саме не проведення перевірки пристроїв захисту будівель та споруд від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідач зазначив, що  при здійсненні будівництва клубу – їдальні пристрої захисту від блискавки не влаштовувались, технічним паспортом і поверховим планом така система захисту від блискавки не передбачена та будівлі фактично відсутня, що підтверджується фотокартками будівлі (фототаблиця № 7), у зв`язку з чим перевірка відсутнього пристрою будівлі неможлива.
Стосовно не оброблення дерев`яних конструкцій сценічної коробки вогнезахисними засобами, що забезпечують І групу вогнезахисної ефективності, позивач зазначив, що  вищевказаний об`єкт філії «Теплоелектроцентраль - 3» КП «Харківські теплові мережі»  обліковується на балансі відповідача як клуб-їдальня, не є самостійним відокремленим об`єктом, не є культурно-видовищним закладом, тому застосування позивачем п. 2.3 глави 2 розділу VI ППБУ є безпідставним.
Щодо порушення про не обладнання приміщення системою протипожежного захисту відповідач  в суді першої інстанції зазначив про його усунення на підтвердження чого надав робочий проект автоматичного установлення пожежної сигналізації 5/10-ПС.1-АУС за підписом директора ДП "Харківспецтехніка" та інженера проекту.
Відповідачем під час апеляційного розгляду справи надано акт прийняття в експлуатацію та перевірки відповідності вогнезахисту від 07.06.2021; комерційну пропозицію на виконання комплексу робіт з влаштування системи блискавко захисту клубу ТЕЦ-3, розташованого в м. Харків; договір підряду № 35/21 від 13.07.2021.
Колегія суддів зазначає, що надані відповідачем докази підтверджують наявність порушень та свідчать про вчинення дій щодо їх усунення, на час розгляду справи в суді першої інстанції відповідачем не усунуті порушення, зазначені в акті.
Пунктом 2.5 глави 2 розділу III ППБУ передбачено, що у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності.
Згідно п. 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5- 38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахирту будівель і споруд».
Відповідно до п. 1.2 глави 1 розділу V ППБУ будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН 13.2,5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».
Пунктом 2.3 глави 2 розділу VI ППБУ передбачено, що усі горючі декорації, сценічне оформлення, драпірування в залах для глядачів та експозиційних залах, фойє мають бути важкозаймистими або обробленими вогнезахисними засобами. Дерев`яні конструкції сценічної коробки повинні бути оброблені вогнезахисними засобами, що забезпечують І групу вогнезахисної ефективності.
Колегія суддів зазначає, що забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.
Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.
При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.
Крім того, застосований до скаржника захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в закладі охорони здоров`я.
Також такий захід реагування як повне або часткове зупинення експлуатації будівель підприємств - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.
Статтею 3 Конституції України закріплено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом (ст. 43 Конституції України).
Отже, саме людина, її життя і здоров`я, зокрема визнаються найвищою соціальною цінністю в Україні. Кожен громадянин повинен бути забезпечений безпечними для його життя і здоров`я умовами праці.
Недотримання правил у сфері техногенної та пожежної безпеки може призвести до тяжких наслідків, що є неприпустимим, оскільки порушує конституційно закріплені права людей, зокрема учнів, які навчаються у вказаному університеті та громадян, які працюють в ньому, на безпечні умови праці та життя.
Станом на час розгляду справи в суді першої інстанції, порушення, які стали підставою для звернення позивача з даним позовом для застосування заходів реагування, відповідачем не усунуто. Вказані порушення є небезпечними для життя та здоров`я людей.
Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що порушення, виявлені в ході проведення перевірки відповідача є такими, що впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Вищенаведене спростовує доводи апеляційної скарги щодо недоведеності наявної загрози життю та здоров`ю людей встановленими у ході перевірки порушеннями протипожежних вимог.
З огляду на зазначене та враховуючи, що на час розгляду справи судом першої інстанції доказів повного усунення наявних порушень у сфері пожежної та техногенної безпеки не надано, приймаючи до уваги факт доведеності позивачем необхідності застосування заходів реагування, колегія суддів дійшла висновку про обґрунтованість рішення суду першої інстанції.
Щодо доводів апелянта про відсутність у відповідача обов`язку дотримуватись протипожежних правил та забезпечувати пожежну  безпеку майна, яке знаходиться  в його господарському віданні, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до п. 4.2 Статуту КП "ХТМ" майно підприємства є комунальною власністю територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради та належить підприємству на праві господарського відання на підставі укладеного договору з управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради.
18.11.2019 між управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (Власник) та КП «Харківські теплові мережі» (Користувач) укладено додаткову угоду до договору № 1187 від 30.09.2003 про передачу майна в господарське відання, яким договір передачі майна в господарське відання викладено в новій редакції, предметом якого є передача власником на баланс Користувача майна, яке є власністю територіальної громади м. Харкова, а Користувачем прийняття в господарське відання цього майна для здійснення своєї господарської діяльності.
Перелік майна (основних засобів), яке надається користувачу на праві господарського відання зазначається в актах приймання - передачі майна (Додатки 1, 2, 3, 4) (п.1.1 та 1.3 розділу І додаткової угоди).
В акті приймання - передачі основних засобів (Додаток 1) КП «Харківські теплові мережі» передано в господарське відання, зокрема, нежитлову будівлю літ. А-3 за адресою: м. Харків, вул. Енергетична, 5.
Відповідно до п.п.4.1.2, 4.1.3 п.4.1 розділу 4 додаткової угоди, КП «Харківські теплові мережі» (Користувач) зобов`язаний: здійснювати всі необхідні дії, пов`язані з експлуатацією і ремонтом, підтримкою в технічно справному стані переданого майна; відповідно до вимог нормативно - правових актів з пожежної безпеки розробляти комплексні заходи щодо забезпечення пожежної безпеки майна, додержуватися протипожежних вимог, стандартів, норм і правил.
З огляду на викладене, судом першої інстанції вірно зазначено, що  безпосередньо на КП «Харківські теплові мережі» покладено обов`язок дотримуватися протипожежних правил та забезпечувати пожежну безпеку майна, яке знаходиться в його господарському віданні, а саме нежитлових будівель літ. А-3 за адресою: м. Харків, вул. Енергетична, 5.
Враховуючи вищенаведене, позов підлягає частковому задоволенню, оскільки за адресою: м. Харків, вул. Енергетична, буд. 5, літ. "А-3" знаходиться будівля клуб - їдальня, а не будівля клуб «Енергетик», як зазначає позивач.
Щодо заперечень апелянта на ухвалу суду від 11.03.2021 про відмову у задоволенні заяви про залучення третіх осіб, колегія суддів вважає їх необґрунтованими з наступних підстав.
З матеріалів справи вбачається, що у відзиві на позовну заяву відповідач просив залучити до участі у справі третіх осіб: Управління комунального майна  та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, ТОВ «Інженерно-виробниче підприємство «Крона», ТОВ «ФА Груп».
Також 11.03.2021 відповідачем подано клопотання про залучення третіх осіб:  Харківської міської ради, Управління комунального майна  та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради.
Ухвалою суду першої інстанції від 11.03.2021 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про залучення третіх осіб. 
Приймаючи вказану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що заявником не вказано та не конкретизовано, а судом не встановлено, на які саме права або обов`язки   Харківської міської ради та Управління комунального майна  та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, з огляду на предмет спірних правовідносин, може вплинути рішення у даній справі.
Згідно ч. 1 ст. 42 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи.
Відповідно до ч.ч. 2, 4 ст. 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.
З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції про відмову в залученні третіх осіб прийнята із дотриманням вимог процесуального законодавства.
Разом з тим, апелянт зазначає, що судом першої інстанції взагалі  не вирішено питання щодо залучення до участі у справі ТОВ «Інженерно-виробниче підприємство «Крона», ТОВ «ФА Груп».
Щодо таких тверджень апелянта, судова колегія зазначає, що вказані обставини не впливають на правильність висновків суду першої інстанції про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог. 
Згідно ч. 1ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Переглянувши рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що суд вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв законне і обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, підстави для скасування чи зміни оскаржуваного рішення відсутні.
Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, спростовані зібраними по справі доказами та встановленими обставинами, з наведених підстав висновків суду не спростовують. 
Керуючись ст. ст. 308, 311, 315, 316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства "Харківські теплові мережі" - залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.04.2021 по справі № 520/17424/2020  залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. 

Головуючий суддя 		І.М. Ральченко 	
Судді	   	В.В. Катунов    І.С. Чалий