Постанова
Іменем України
 
15 вересня 2021 року
м. Київ
 
справа № 316/1206/19
провадження № 61-4497св21
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: 
головуючого - Крата В. І. (суддя-доповідач),
суддів: Антоненко Н. О., Дундар І. О., Русинчука М. М., Тітова М. Ю.,
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом»,
особа, яка подала касаційну скаргу - ОСОБА_2 ,
 
розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на постанову Запорізького апеляційного суду від 03 лютого 2021 року в складі колегії суддів: Онищенка Е. А., Бєлки В. Ю., Крилової О. В.,
 
ІСТОРІЯ СПРАВИ
Короткий зміст позовних вимог
 
У червні 2019 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про визнання протиправними і скасування наказів про оголошення догани та звільнення.
 
Позов мотивований тим, що з 2011 року позивач працював на посаді начальника відділу ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації у відокремленому підрозділі «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом».
 
Позивач вказував, що відповідно до наказу «Про оголошення догани» від 26 березня 2019 року № 89-вк позивача за неналежне виконання посадових обов`язків, передбачених посадовою інструкцією ИД-Р.43.09.001-14, та виробничих документів ВП АЕМ притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани. Із наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивач не згоден, проект Методики з управління ризиками ним розроблений у строк 29 грудня 2018 року, погоджений із відповідними посадовими особами підприємства, наданий на затвердження генеральному директору, вдруге проект Методики погоджений з урахуванням наданих пропозицій підрозділів підприємства і наданий на розгляд генеральному директору 04 лютого 2019 року, у подальшому на підставі Розпорядження № 24-р від 26 квітня 2019 року встановлено строк до 30 липня 2019 року для доопрацювання та введення в дію Методики. Наказ «Про оголошення догани» від 26 березня 2019 року № 89-вк не містить вказівок, що конкретно не виконано або виконано відповідачем із порушенням встановлених вимог, посилання на пункти 1.5.1, 1.5.2. Положення про розроблення виробничої документації ПЛ-Д.43.09.005-17 необґрунтовані, адже відповідальні за розробку Методики працівники визначалися позивачем як керівником відділу, посилання на порушення вимог «Посадової інструкції начальника ВЛЯСС» ИД-Р.43.09.001-14, «Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників Відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», «Кодексу корпоративної етики ДП НАЕК «Енергоатом» ПЛ-С.0.07.136-16, «Антикорупційної програми ДП НАЕК «Енергоатом» у наказі не конкретизовані. 
 
Позивач зазначав, що наказом відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про звільнення ОСОБА_1 » від 03 червня 2019 року № 26-зв позивача за систематичне невиконання без поважних причин посадових обов`язків, покладених трудовим договором та правилами внутрішнього трудового розпорядку, звільнено з посади начальника відділу ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації на підставі пункту 3 частини першої статті 40 КЗпП. Із зазначеним наказом позивач не згоден, виходячи з того, що порушень наказу ДП НАЕК «Енергоатом» «Про затвердження заходів» № 173 від 26 лютого 2019 року ним не допущено, на виконання відповідного наказу надано доручення інженеру ОСОБА_3 щодо його введення до виконання у встановленому порядку, 29 березня 2019 року розроблено проект розпорядження «Про введення в дію заходів», який подано на погодження, після отримання зауважень генерального директора 15 квітня 2019 року розпорядження подано на повторне затвердження та 26 квітня 2019 року генеральним директором підписано розпорядження №24-р щодо виконання наказу ДП НАЕК «Енергоатом» № 173, пунктів 1, 2 Заходів з удосконалення та розвитку інтегрованої системи управління ДП НАЕК «Енергоатом» наказу ДП НАЕК «Енергоатом» «Про затвердження заходів» № 173 від 26 лютого 2019 року позивачем виконано, що підтверджується листом ДП НАЕК «Енергоатом» № 1283/06 від 25 січня 2019 року «Про погодження заяви про політику ДП НАЕК «Енергоатом» «Цілей з удосконалення та розвитку ІСУ на 2019 рік» та «Заходів з удосконалення ІСУ…», яка погоджена листом ВП «Атоменергомаш» № 506/09 від 05 лютого 2019 року.
 
Позивач зазначав, що розробка проекту наказу № 1 проводилася належним чином шляхом витребування у підрозділів підприємства згідно службових записок «Про надання інформації» № 09/12227 від 14 листопада 2018 року та № 09/1699 від 11 лютого 2019 року підсумки щодо роботи підрозділів за 11 місяців 2018 року та за 2018 рік, пропозицій заходів щодо включення до наказу № 1 та плани на 2019 рік, проект наказу № 1 направлено на погодження згідно до службової записки № 09/2931 від 14 березня 2019 року, а після врахування зауважень відповідний проект направлено 12 квітня 2019 року на затвердження генеральному директору, а в подальшому передано для проведення службового розслідування до відділу запобігання та протидії корупції. Крім того, пункти 3.1-3.3, 3.6 Наказу ВП «Атоменергомаш» від 23 жовтня 2018 року № 369 «Про ведення в дію Настанови» виконані в повному обсязі, пункт 3.5 - частково, строк виконання пунктів 3.4, 3.6., 3.8 відповідного наказу не настав. Постановою профспілкового комітету первинної профспілкової організації ВП «Атоменергомаш» № 70-23 від 31 травня 2019 року звільнення позивача не погоджено.
 
ОСОБА_1 просив:
визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про оголошення догани» від 26 березня 2019 року № 89-вк в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ;
визнати протиправним та скасувати наказ відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про звільнення ОСОБА_1 » від 03 червня 2019 року № 26-зв;
поновити ОСОБА_1 на роботі у відокремленому підрозділі «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на посаді начальника відділу ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації з 03 червня 2019 року;
стягнути з ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за період вимушеного прогулу у розмірі 112 216,90 грн;
стягнути з відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на користь ОСОБА_1 компенсацію моральної шкоди у розмірі 500 000 грн.
 
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
 
Рішенням Енергодарського міського суду Запорізької області від 20 липня 2020 року у складі судді: Куценка М. О., в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.
 
Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що винне протиправне неналежне виконання своїх трудових обов`язків позивачем, який перебував на посаді начальника відділу ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації ВП «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», полягає у тому, що ОСОБА_1 будучи відповідальним виконавцем, не забезпечив розроблення виробничої документації про оцінку та керування ризиками у ВП АЕМ, з урахуванням карток оцінки ризиків, наданих структурними підрозділами у встановлений строк, передбачений пунктом 5 Заходів щодо впровадження «Положення з управління ризиками у ДП «НАЕК «Енергоатом»» ПЛ-Д.0.06.679-18 (додаток № 1 до наказу ВП АЕМ від 21 вересня 2018 року № 345). Під час розроблення виробничого документа не забезпечив його погодження в установленому порядку, та надав документ на затвердження без усунення всіх зауважень та/або врегулювання всіх розбіжностей, чим порушив пункти 1.5.1, 5.2.2.6 «Положення про розроблення виробничої документації» ПЛ-Д.43.09.005-17, що призвело до порушення строків розроблення відповідного виробничого документа відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» та свідчить про наявність в діях позивача складу дисциплінарного проступку. Тому відсутні правові підстави для визнання протиправним та скасування пункту 1 наказу відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про оголошення догани» від 26 березня 2019 року № 89-вк.
 
Суд першої інстанції вказав, що неналежне виконання своїх трудових обов`язків позивачем, який перебуваючи на посаді начальника відділу ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», відповідно до пункту 4.3.1 «Настанови з інтегрованої системи управління ВП «Атоменергомаш» НС-С.43.09.001-18, пункту 3.5.1 «Положення про відділ ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації» ПЛ-П.43.09.001-16 будучи відповідальним виконавцем за планування відділом основних заходів виробничої діяльності ВП АМ на 2019 рік (наказ № 1 з додатками) у строк до 30 березня 2019 року, без поважних причин не розробив відповідний наказ. Крім того, допустив неналежне виконання посадових обов`язків, передбачених пунктами 2.2.1, 2.2.2, 2.10.1, 2.10.2, 2.10.9, 2.10.10 «Посадової інструкції начальника ВЛЯСС» ИД-Р.43.09.001-14, згідно з якими начальник ВЛЯСС зобов`язаний організовувати розробку, введення в дію системоутворюючих документів з управління якістю ВП АЕМ та впровадження документів ДП «НАЕК «Енергоатом» у сфері управління якістю. Позивач неналежно організував роботу з провадження заходів, визначених наказом ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом»» «Про затвердження заходів» № 173 від 26 лютого 2019 року, що призвело до неможливості своєчасного виконання пункту 2 заходу «Актуалізувати цілі у сфері якості, екології, охорони здоров`я та безпеки праці ВП та ДП «НАЕК «Енергоатом» у цілому» згідно додатку до наказу ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом»» «Про затвердження заходів» № 173 від 26 лютого 2019 року, а також до затримки введення в дію плану заходів згідно відповідного наказу та невиконання в установлені строки пунктів 3.4, 3.5, 3.7 наказу відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про введення в дію Настанови» № 369 від 23 жовтня 2018 року, що свідчить про наявність в діях позивача складу дисциплінарного проступку. Систематичність невиконання позивачем трудових обов`язків підтверджується застосуванням до нього протягом року дисциплінарних стягнень на підставі наказів відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про оголошення догани» № 17-вк від 18 січня 2019 року, та «Про оголошення догани» № 89-вк від 26 березня 2019 року, які передували притягненню позивача до дисциплінарної згідно наказу «Про звільнення ОСОБА_1 » № 26-зв від 03 червня 2019 року. Тому відсутні правові підстави для визнання протиправним та скасування наказу відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про звільнення ОСОБА_1 » від 03 червня 2019 року № 26-зв. У зв`язку із цим відсутні підстави для задоволення позовних вимог про поновлення позивача на роботі, стягнення середнього заробітку за період вимушеного прогулу у розмірі 112 216,90 грн, компенсації моральної шкоди у розмірі 500 000 грн, оскільки зазначені позовні вимоги є похідними від вимоги про скасування наказу відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про звільнення ОСОБА_1 » від 03 червня 2019 року № 26-зв, у задоволенні якої відмовлено.
 
Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції
 
Постановою Запорізького апеляційного суду від 03 лютого 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.
 
Рішення Енергодарського міського суду Запорізької області від 20 липня 2020 року скасовано та прийнято нову постанову.
 
Позов ОСОБА_1 задоволено частково.
 
Визнано незаконним пункт 1 наказу відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про оголошення догани» від 26 березня 2019 року № 89-вк в частині пункту 1 про оголошення догани ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний № НОМЕР_1 (таб. №  70097 ).
 
Визнано незаконним наказ відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про звільнення ОСОБА_1 » від 03 червня 2019 року № 26-зв.
 
Поновлено ОСОБА_1 на роботі у Відокремленому підрозділі «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на посаді начальника відділу ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації з 03 червня 2019 року;
 
Стягнуто з ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на користь ОСОБА_1 середній заробіток заробітку за період вимушеного прогулу з 03 червня 2019 року по 03 лютого 2021 року у розмірі 756 559,10 грн.
 
Вирішено питання про розподіл судових витрат.
 
Допущено негайне виконання судового рішення в частині поновлення на роботі та в частині стягнення середнього заробітку в межах платежів за один місяць.
 
В іншій частині позовних вимог відмовлено.
 
Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що відсутність у наказі від 26 березня 2019 року № 89-вк конкретизованих посилань на порушення вимог «Посадової інструкції начальника ВЛЯСС» ИД-Р.43.09.001-14, «Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», «Кодексу корпоративної етики ДП НАЕК «Енергоатом» ПЛ-С.0.07.136-16, «Антикорупційної програми ДП НАЕК «Енергоатом» є підставою для звільнення від дисциплінарної відповідальності, адже неналежне оформлення рішення про застосування дисциплінарного стягнення є підставою для звільнення працівника від дисциплінарної відповідальності.
 
Колегією суддів встановлено, що проект методики з управління ризиками, розроблений 29 грудня 2018 року, погоджений з головним інженером - технічним директором, заступником генерального директора з економічних та комерційних питань, начальником служби - головним інспектором служби охорони праці, пожежної безпеки та відомчого нагляду, начальником відділу ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації, начальником відділу організації праці та зарплати, начальником фінансово-економічного відділу та наданий на затвердження ГД. Вдруге проект методики погоджений (з урахуванням пропозицій ФЕВ і ВОПтаЗ) та наданий ГД на розгляд 04 лютого 2019 року. Виходячи з розпорядження № 24-р від 26 квітня 2019 року встановлений строк 30 липня 2019 року для доопрацювання та введення Методики з управління ризиками. У наказі від 26 березня 2019 року № 89-вк «Про оголошення догани» є посилання на виробничі та нормативні документи, але не вказано, що конкретно не виконано начальником ВЛЯСС або виконано з порушенням встановлених вимог. Зокрема, є посилання на вимоги положення про розроблення виробничої документації ПЛ-Д.43.09.005-17, а саме - пункт 1.5.1 «керівник підрозділу розробника виробничого документу визначає працівника відповідального за розроблення документу», п.1.5.2 «виконавець має забезпечувати відповідність змісту виробничого документа його призначенню, вимогам нормативно правових актів, проектних, нормативних, виробничих та організаційно розпорядчих документів, вимогам положення та правилам правопису». Ці посилання спростовуються фактичними обставинами, згідно яких відповідальний персонал був визначений, хоча в подальшому і відмовився виконувати роботу. Розроблення документу виконано начальником ВЛЯСС, вказані вимоги положення не порушені. Отже, враховуючи наведене, судова колегія зробила висновок про незаконність наказу від 26 березня 2019 року № 89-вк «Про оголошення догани» позивачу.
 
Звільнення працівника на підставі пункту 3 частини першої статті 40 КЗпП України є видом дисциплінарного стягнення, а тому при звільненні з цієї підстави роботодавець зобов`язаний дотримуватись порядку притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, а також положень статті 43 КЗпП України (отримання роботодавцем попередньої згоди виборного органу первинної профспілкової організації), якщо працівник є членом профспілкової організації. 15 травня 2019 року відповідачем на адресу первинної профспілкової організації направлено подання «Про узгодження звільнення ОСОБА_1 за систематичне невиконання без поважних причин посадових обов`язків» № 3, яке отримане первинною профспілковою організацією 16 травня 2019 року. Постановою первинної профспілкової організації ВП «Атоменергомаш» № 70-23 від 31 липня 2019 року подання № 3 від 15 травня 2019 року «Про узгодження» звільнення ОСОБА_1 за систематичне невиконання без поважних причин посадових обов`язків не узгоджено з мотивів скасування рішенням Енергодарського міського суду Запорізької області від 10 квітня 2019 року оголошеної позивачеві догани та оскарження позивачем наказу про оголошення йому догани відповідно до Ухвали Енергодарського міського суду від 18 квітня 2019 року про відкриття загального позовного провадження. Наказом відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про звільнення  ОСОБА_1 » від 03 червня 2019 року № 26-зв, позивача звільнено за систематичне невиконання без поважних причин посадових обов`язків, покладених трудовим договором на підставі пункту 3 статті 40 КЗпП України. Посадовою інструкцією начальника відділу ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації ИД-Р.43.09.001-14 на позивача покладено обов`язки: організовувати розробку, введення в дію системоутворюючих документів з управління якістю ВП АЕМ та впровадження документів ДП «НАЕК «Енергоатом» у сфері управління якістю, організовувати моніторинг функціонування системи управління якістю у ВП АЕМ, розробку заходів з її вдосконалення, впровадження, контроль та оцінку результатів виконання заходів, організовувати розробку організаційно-розпорядчих та виробничих документів, які визначають порядок проведення аудитів системи якості у ВП АЕМ; планувати, контролювати та координувати діяльність відділу, встановлювати та розподіляти функції, забезпечувати налагодження ефективних виробничих (службових) відношень між працівниками (пункти 2.2.1, 2.2.2, 2.3.2., 2.10.1, 2.10.2 Інструкції).
 
Також, для правомірного розірвання роботодавцем трудового договору на підставі пункту 3 частини першої статті 40 КЗпП України необхідна сукупності таких умов: конкретний факт порушення (дія чи бездіяльність); порушення стосується лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку; невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності; повинно бути систематичним, тобто не першим, і якщо до працівника протягом року вже було застосовано дисциплінарне стягнення; з моменту виявлення порушення до накладення дисциплінарного стягнення минуло не більше місяця. Наказом № 26-зв від 03 червня 2019 року «Про звільнення ОСОБА_1 » позивач звільнений 03 червня 2019 року за систематичне невиконання без поважних причин посадових обов`язків покладених трудовим договором та правилами внутрішнього трудового розпорядку, пункт 3 статті 40 КЗпП. Підставою звільнення зазначаються висновки службового розслідування, проведеного відповідно до наказу ВП «Атоменергомаш» від 23 квітня 2019 року № 177 «Про проведення службового розслідування» з 23 квітня 2019 року по 13 травня 2019 року причин невиконання наказу ДП «НАЕК «Енергоатом» від 26 лютого 2019 року № 173 «Про затвердження заходів» на виконання вимог міжнародних стандартів ISO 9001:2015, ISO 14001:2015, OHSAS 18001:2007 та впровадження ISO 45001:2018, яким затверджено та введено в дію з дата реєстрації цього наказу «Заходи з удосконалення та розвитку інтегрованої системи управління ДП «НАЕК «Енергоатом». Згідно висновків з наказу № 26-зв від 03 червня 2019 року «Про звільнення ОСОБА_1 » начальник ВЛЯСС ОСОБА_1 систематично не виконує обов`язки покладені на нього трудовим договором та правилами внутрішнього трудового розпорядку. Крім того у наказі № 26-зв від 03 червня 2019 року «Про звільнення ОСОБА_1 » вказано, що за невиконання обов`язків, покладених на нього трудовим договором до начальника ВЛЯСС ОСОБА_1 раніше вже застосовувались заходи дисциплінарного стягнення у вигляді догани (накази ВП АЕМ: від 24 жовтня 2018 року № 341-вк «Про оголошення догани», від 18 січня 2019 року № 17-вк «Про оголошення догани» та від 26 березня 2019 року № 89-вк «Про оголошення догани»). Дані дисциплінарні стягнення не знято в установленому законом порядку.
 
Апеляційний суд зазначив, що при відмові у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції зробив помилковий висновок про наявність систематичного невиконання позивачем трудових обов`язків, що підтверджується застосуванням до нього протягом року дисциплінарних стягнень на підставі наказів відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про оголошення догани» № 17-вк від 18 січня 2019 року, та «Про оголошення догани» № 89-вк від 26 березня 2019 року, які передували притягненню позивача до дисциплінарної згідно наказу «Про звільнення ОСОБА_1 » № 26-зв від 03 червня 2019 року. В аспекті положень частини сьомої статті 43 КЗпП України і частини шостої статті 39 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» та з урахуванням висновку про право роботодавця звільнити працівника (притягнути його до дисциплінарної відповідальності) без згоди виборного органу профспілки, слід виходити з того, що оскільки необґрунтованість рішення профспілкового комітету породжує відповідне право власника на звільнення працівника (притягнення його до дисциплінарної відповідальності), а обґрунтованість такого рішення виключає виникнення такого права, суд зобов`язаний оцінювати рішення профспілкового органу на предмет наявності чи відсутності ознак обґрунтованості. Звільнення ОСОБА_1 є безпідставним з огляду на те, що у наказі про звільнення вказується, що систематичність підтверджується раніше вже застосованими заходами дисциплінарного стягнення у вигляді догани: накази ВП АЕМ: від 24 жовтня 2018 року № 341-вк «Про оголошення догани», від 18 січня 2019 року № 17-вк «Про оголошення догани» та від 26 березня 2019 року № 89-вк «Про оголошення догани». При цьому наказ від 24 жовтня 2018 року № 341-вк «Про оголошення догани» оскаржений в Енергодарський міський суд, був предметом розгляду у справі № 316/2292/18, за результатом розгляду наказ визнаний незаконним та скасований. Наказ від 18 січня 2019 року № 17-вк «Про оголошення догани» оскаржений в Енергодарський міський суд, був предметом розгляду у справі № 316/722/19, за результатом розгляду якого суд затвердив мирову угоду, згідно якої відповідач ВП АЕМ скасував наказ ВП АЕМ від 18 січня 2019 року № 17-вк «Про оголошення догани». Вказані судові рішення виключають системність порушення ОСОБА_1 трудового законодавства у виді наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності. З огляду на відсутність систематичного не виконання ОСОБА_1 обов`язків покладених на нього трудовим договором та правилами внутрішнього трудового розпорядку, колегія суддів зробила висновок про незаконність звільнення, оскільки накази ВП АЕМ від 24 жовтня 2018 року № 341-вк «Про оголошення догани» та наказ від 18 січня 2019 року № 17-вк «Про оголошення догани» скасовані, що виключає системність порушення позивачем трудового законодавства.
 
Апеляційний суд вказав, що відповідно до статті 235 КЗпП у випадку звільнення без законних підстав працівник повинен бути поновлений на роботі. При прийнятті рішення про поновлення на роботі одночасно приймається рішення про виплату працівнику середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Вимушений прогул визначається як період часу, з якого почалось порушення трудових прав працівника (незаконне звільнення або переведення на іншу роботу, неправильне зазначення формулювання причин звільнення або затримки видачі трудової книжки при звільненні) до моменту поновлення таких прав, тобто ухвалення рішення про поновлення працівника на роботі чи визнання судом факту того, що неправильне формулювання причин звільнення в трудовій книжці перешкоджало працевлаштуванню працівника. Стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, обчислюється, починаючи з дня звільнення особи і закінчується днем її поновлення на роботі. Середній заробіток за час вимушеного прогулу з 03 червня 2019 року по 03 лютого 2021 року буде складати 756 559,10 грн (1 809,95 грн х 418 днів), який підлягає стягнення з відповідача на користь позивача.
 
Апеляційний суд зазначив, що саме по собі прийняття наказів про оголошення догани та в подальшому їх скасування, не може свідчити про встановлений факт спричинення моральної шкоди позивачу за відсутності понесеної позивачем шкоди та причино-наслідкового зв`язку між ним та відповідачем. Позивач не надав належних та допустимих доказів на підтвердження дійсності факту завдання йому моральної шкоди, не довів в чому саме вони полягали, та яких втрат він зазнав внаслідок неправомірних дій щодо нього збоку відповідача. Крім того поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, є достатньою мірою для відновлення порушених прав позивача.
 
Аргументи учасників справи
 
16 березня 2021 року ДП «Енергоатом» засобами поштового зв`язку подало до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Запорізького апеляційного суду від 03 лютого 2021 року, в якій просить скасувати оскаржену постанову апеляційного суду та залишити в силі рішення суду першої інстанції.
 
Касаційна скарга мотивована тим, що суд апеляційної інстанції не вжив заходів щодо з`ясування, що саме порушено позивачем, у зв`язку з чим його висновки не відповідають обставинам справи, оскільки в наказі № 89-вк зазначені вимоги законодавства (стаття 139 КЗпП), локальних нормативних актів підприємства-відповідача («Правила внутреннего трудового распорядка для работников ОП АЗМ ГП «НАЗК «Знергоатом», «Положення про розроблення виробничої документації» ПЛ- Д.43.09.005-17), посадової інструкції позивача та організаційно-розпорядчих документів ВП АЕМ (наказ ВП АЕМ № 345 від 21 вересня 2018 року), які були порушені ОСОБА_1 . Тому суд апеляційної інстанції помилково зробив висновок про відсутність у наказі ВП АЕМ від 26 березня 2019 року № 89-вк «Про оголошення догани» конкретизованих посилань на порушення позивачем вимог нормативних та виробничих документів відповідача як підставу для звільнення його від дисциплінарної відповідальності. Крім того оскаржена постанова містить суперечливі висновки щодо наказу про оголошення догани.
 
Вказує, що систематичність порушення позивачем посадових обов`язків базувалась на трьох раніше накладених дисциплінарних стягненнях, одне з яких було визнано незаконним в судовому порядку (виключно з підстави пропуску адміністрацією строку притягнення до дисциплінарної відповідальності, але при цьому судами встановлено наявність в діях позивача складу дисциплінарного проступку), щодо одного укладено мирову угоду, а третє (наказ від 26 березня 2019 року № 89-вк «Про оголошення догани») було чинним, після чого позивачем було скоєно ще одне порушення трудової дисципліни (зміст якого відображений в наказі № 26-вк), чого достатньо для застосування підстави звільнення, зазначеної в пункті 3 частини першої статті 40 КЗпП. Відповідач належними та допустимими доказами довів, що ним при накладенні на позивача дисциплінарних стягнень у вигляді догани та при звільненні позивача не було порушено вимог законодавства про працю, оскільки із наявних у справі доказів випливає, що по кожному випадку порушення позивачем трудової дисципліни проводилися розслідування, з матеріалів яких встановлено наявність в діях позивача ознак дисциплінарних проступків, йому пропонувалося дати пояснення по кожному факту. Суд апеляційної інстанції не розглянув питання щодо наявності в діях позивача, за які було застосовано звільнення (тобто які зазначені в наказі ВП ЛЕМ від 03 червня 2019 року № 26-зв «Про звільнення ОСОБА_1 » та вчинені після застосування до нього зазначених дисциплінарних стягнень), складу дисциплінарного правопорушення. Суд апеляційної інстанції в оскарженій постанові не виклав мотиви, на яких воно базується в частині висновку про відсутність в діях позивача систематичного невиконання посадових обов`язків.
 
Зазначає, що у разі присудження оплати за час вимушеного прогулу працівнику, то слід брати до уваги й факт отримання працівником заробітку, який він отримував за новим місцем роботи після звільнення. Під час розгляду справи в суді першої інстанції в судовому засіданні позивачем було зазначено, що з 17 липня 2019 він працює на посаді директора ТОВ «Макмаріс». Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру декларацій НАЗК, у 2019 році позивачем за основним місцем роботи у ТОВ «Макмаріс» отримана заробітна плата в розмірі 62 844 грн, яка підлягала відрахуванню із сум нарахованого середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Проте судом не запитувалась у позивача інформація про отримання або неотримання ним в період, який він вважав вимушеним прогулом, допомоги по безробіттю, допомоги у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю та інших виплат, які також підлягають врахуванню під час визначення сум середнього заробітку у разі задоволення позовних вимог, що також призвело до невірного розрахунку середнього заробітку.
 
Аналіз касаційної скарги свідчить, що постанова апеляційного суду оскаржується в касаційному порядку лише у частині задоволених позовних вимог. В іншій частині постанова апеляційного суду не оскаржується, а тому у касаційному порядку не переглядається.
 
16 квітня 2021 року ОСОБА_2 , як особа, яка не брала участі у справі, засобами поштового зв`язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу, яка підписана представником ОСОБА_4 , на постанову Запорізького апеляційного суду від 03 лютого 2021 року, в якій просить скасувати оскаржену постанову апеляційного суду та залишити в силі рішення суду першої інстанції.
 
У липні 2021 року ОСОБА_1 надав відзив на касаційну скаргу ДП «Енергоатом», в якому просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржену постанову апеляційного суду - без змін.
 
Відзив мотивований тим, що відсутні докази допущення позивачем порушень трудової дисципліни та правомірності притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани та звільнення. Відсутність у наказі від 26 березня 2019 року № 89-вк конкретизованих посилань на порушення вимог «Посадової інструкції начальника ВЛЯСС» ИД-Р.43.09.001-14, «Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», «Кодексу корпоративної етики ДП НАЕК «Енергоатом» ПЛ-С.0.07.136-16, «Антикорупційної програми ДП НАЕК «Енергоатом» є підставою для звільнення від дисциплінарної відповідальності, адже неналежне оформлення рішення про застосування дисциплінарного стягнення є підставою для звільнення працівника від дисциплінарної відповідальності. У Наказі від 26 березня 2019 року №89-вк «Про оголошення догани» є посилання на виробничі та нормативні документи, але не вказано, що конкретно не виконано начальником ВЛЯСС або виконано з порушенням встановлених вимог. З огляду на відсутність систематичного не виконання позивачем обов`язків, покладених на мене трудовим договором та правилами внутрішнього трудового розпорядку, суд апеляційної інстанції зробив обґрунтований висновок про незаконність звільнення, оскільки накази ВП АЕМ від 24 жовтня 2018 року № 341-вк «Про оголошення догани» та наказ від 18 січня 2019 року № 17-вк «Про оголошення догани» скасовані, що виключило системність порушення позивачем трудового законодавства. Відповідач залишив поза увагою, що розрахунок середньої заробітної плати в постанові суду апеляційної інстанції здійснений у повній відповідності до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою КМ України від 08 лютого 1995 року № 100, виходячи з вказаної у довідці середньої заробітної плати та часу вимушеного прогулу на дату прийняття рішення.
 
Рух справи
 
Ухвалою Верховного Суду від 23 червня 2021 року касаційну скаргу ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на постанову Запорізького апеляційного суду від 03 лютого 2021 року в частині посилання у касаційній скарзі на постанову Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» повернуто.
 
Ухвалою Верховного Суду від 23 червня 2021 року відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ДП «Енергоатом».
 
Ухвалою Верховного Суду від 19 серпня 2021 року відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою  ОСОБА_2 .
 
Ухвалою Верховного Суду від 06 вересня 2021 року справу призначено до судового розгляду.
 
Ухвалою Верховного Суду від 15 вересня 2021 року касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_2 , яка підписана представником ОСОБА_4 , на постанову Запорізького апеляційного суду від 03 лютого 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про визнання протиправними та скасування наказів про оголошення догани та звільнення закрито.
 
Межі та підстави касаційного перегляду
 
Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України). 
 
В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України).
 
В ухвалі Верховного Суду від 23 червня 2021 року вказано, що наведені у касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України для відкриття касаційного провадження: суд апеляційної інстанції в оскарженій постанові застосував норму права без урахування висновків щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду: від 22 липня 2020 року у справі № 554/9493/17, від 28 серпня 2020 року у справі № 755/901/18, від 21 березня 2018 року у справі № 336/3679/17.
 
Фактичні обставини
 
Суди встановили, що 30 серпня 2018 року президентом ДП «НАЕК «Енергоатом» затверджено положення з управління ризиками у ДП «НАЕК «Енергоатом» ПЛ-Д.0.06.679-18.
 
Згідно пункту 4 наказу ВП «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом»» «Про введення в дію Положення» № 345 від 21 вересня 2018 року введено в дію «Заходи щодо впровадження «Положення з управління ризиками у ДП «НАЕК «Енергоатом» ПЛ-Д.0.06.679-18» згідно з додатком до наказу.
 
Відповідно до пункту 5 Заходів щодо впровадження «Положення з управління ризиками у ДП «НАЕК «Енергоатом»» ПЛ-Д.0.06.679-18 (додаток № 1 до наказу ВП АЕМ від 21 вересня 2018 року № 345) для відповідального виконавця ВЛЯСС (відділ ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації) визначено захід «начальнику ВЛЯСС забезпечити розроблення виробничої документації (надалі ВД) про оцінку та керування ризиками у ВП АЕМ, з урахування карток оцінки ризиків, наданих структурними підрозділами». Додаток № 1 до наказу ВП АЕМ від 21 вересня 2018 року № 345 підписано в. о. начальника ВЛЯСС ОСОБА_8
 
Відповідно до службової записки позивача «Про погодження» № 09/14381 від 28 грудня 2018 року проект «Методики з управління ризиками у ВП «Атоменергомаш» направлено керівникам структурних підрозділів з вимогою розглянути у строк до 08 січня 2019 року та надати пропозиції, а за відсутності зауважень - погодити методику.
 
Згідно з даними системи електронного документообігу щодо документу «Про погодження (09/14381 от 28 грудня 2018 року)», виконавцем ОСОБА_13 08 січня 2019 року направлено скан-копію із зауваженнями - файл у вкладенні (Методика з управління ризиками у ВП АЕМ) та ОСОБА_5 - службову записку від 04 січня 2019 року № 07/143.
 
Відповідно до пункту 3 службової записки № 09/94 від 03 січня 2019 року позивач повідомив генерального директора про розроблення начальником ВЛЯСС Методики з управління ризиками у ВП «Атоменергомаш» МТ-С.43.09.008-19, яка погоджена 29 грудня 2018 року та надана генеральному директору на затвердження.
 
Згідно службової записки начальника відділу ФЕВ ОСОБА_14 «Про надання зауважень» № 07/143 від 04 січня 2019 року на виконання службової записки позивача «Про погодження» № 09/14381 від 28 грудня 2018 року направлено зауваження до проекту Методики з управління ризиками в ВП «Атоменергомаш».
 
Службовою запискою начальника ФЕВ ОСОБА_14 «Про надання пропозицій» № 07/469 від 14 січня 2019 року встановлено, що погодження Методики відбувалося одночасно з запитом пропозицій та зауважень стосовно зазначеного документу, направленого начальником ВЛЯСС службовою запискою від 28 грудня 2019 року № 09/14381 на адресу керівників заводів, ВДВ, ФЕВ, ВОПтаЗ, ВМТП, СОП,ПБтаВН, ВК, СПЗ, ВЗПК з терміном до 08 січня 2019 року. Оскільки надання Методики на затвердження відбулося раніше, ніж сплинув термін розгляду проекту документу у зазначених підрозділах, імовірні пропозиції та зауваження не могли бути враховані в редакції, наданій ГД.
 
У пунктах 3, 4 пояснювальної записки на адресу Голови комісії службового розслідування згідно наказу № 52 від 08 лютого 2019 року в. о. ЗГДзЕКП ОСОБА_6 від 19 лютого 2019 року позивач повідомив, що з метою виконання завдання у встановлений строк згідно з наказом ВП АЕМ від 21 вересня 2018 року № 345 «Про введення в дію Положення» проект методики був погоджений та поданий на затвердження генеральному директору (надалі ГД) 29 грудня 2018 року, пропозиції ФЕВ отримані сл./з від 04 січня 2019 року № 07/143 планувалося врахувати та погодити Методику вдруге. Вдруге Методика погоджена (з урахуванням пропозицій ФЕВ та ВОПтаЗ) та надана на розгляд ГД 04 лютого 2019 року. Вимоги ВД та нормативних документів (надалі НД) під час погодження МТ-С.43.09.008-19 не порушені, нормо контроль проведений інженером 2 кат. бюро стандартизації ВЛЯСС ОСОБА_7 .
 
У службовій записці в. о. начальника ВЛЯСС ОСОБА_8 «Відповідь на службову записку» № 09/1750 від 12 лютого 2019 року зазначено, що під час виконання нею обов`язків начальника ВЛЯСС з 04 вересня 2018 року по 12 листопада 2018 року до виходу начальника ВЛЯСС з відпустки, підрозділами ВП АЕМ були розроблені та направлені до ВЛЯСС карти оцінки ризиків, відповідно до пункту 4.3.1 Заходів, впроваджених наказом ВП АЕМ від 24 вересня 2018 року № 345, а ОСОБА_8 був розроблений проект Методики (відсотків 80, не оформлені додатки). Після виходу начальника ВЛЯСС з відпустки, ОСОБА_8 розповіла йому про основні завдання, які зроблені за період заміщення начальника ВЛЯСС, направила за допомогою СЕД всі задачі (термін виконання яких не настав, або задачі, за якими ВЛЯСС здійснює контроль), передала на паперовому носії список основних задач та контролів станом на 12 листопада 2019 року, розповіла про напрацювання по основним задачам, передала карти ризиків, які надійшли від підрозділів ВП АЕМ, виклала у локальній мережі проект Методики за адресою: Server1/Обмен/ОЛКСС/Для Дениско. Неодноразово звертала увагу начальника ВЛЯСС, що Методику з управління ризиками необхідно впроваджувати разом з альбомом процесів. Інформація щодо подальшої роботи начальником ВЛЯСС з проектом Методики, розробленим ОСОБА_8 безпосередньо, їй не відома.
 
Згідно з пояснювальною запискою інженера з якості ВЛЯСС ОСОБА_9 від 12 лютого 2019 року повідомлено, що начальник ВЛЯСС ОСОБА_1 перебував у відпустці з 27 серпня 2019 року.
 
До 12 листопада 2018 року ОСОБА_8 був розроблений проект ВД з управління ризиками, який переданий позивачу для доопрацювання. 19 листопада 2018 року позивач направив інженерам з якості ОСОБА_9 та ОСОБА_10 задачу в СЕД: «подготовить проект методики по управлению рисками в ОП АЭМ», в строк до 14 грудня 2018 року. До 19 листопада 2018 року жодного разу від начальника ВЛЯСС завдання на розробку або участь у розробці методики з управління ризиками не надходило. Позивачу була дана відповідь про те, що інженери з якості не мають на цей час відповідної кваліфікації та знань для написання цієї Методики: завдання для самостійної підготовки по напрямку «Управління ризиками» попередньо дані не були, навчання за даною темою персонал не проходив та від начальника не отримував жодних матеріалів (начальник ВЛЯСС проходив навчання за даним напрямком). 26 листопада 2018 року позивач повідомив, що буде займатись розробкою Методики з управління ризиками самостійно.
 
26 лютого 2019 року відповідачем затверджено акт службового розслідування невиконання пункту 5 Заходів, затверджених наказом ВП АЕМ від 21 вересня 2018 року № 345 «Про введення в дію Положення». За результатами проведеного службового розслідування комісією встановлено, що начальником ВЛЯСС ОСОБА_1 : 1) не забезпечено виконання в установлений наказом ВП АЕМ № 345 «Про введення в дію Положення» строк (31 грудня 2018 року) доручення з розробки ВД про оцінку та керування ризиками у ВП АЕМ; 2) недотриманий встановлений відповідними ВД та НД компанії порядок погодження та затвердження виробничих документів в процесі розроблення проекту МТ-С.43.09.008-19, в результаті чого висновки та пропозиції ФЕВ та ВОПтаЗ не були враховані до проекту Методики на стадії її затвердження.
 
Згідно пункту 1 наказу відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про оголошення догани» від 26 березня 2019 року № 89-вк за неналежне виконання посадових обов`язків, передбачених посадовою інструкцією ИД-Р.43.09.001-14, вимог виробничих документів, позивача притягнуто до відповідальності шляхом оголошення догани.
 
Посадовою інструкцією начальника відділу ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації ИД-Р.43.09.001-14 на позивача покладено обов`язки: організовувати розробку, введення в дію системоутворюючих документів з управління якістю ВП АЕМ та впровадження документів ДП «НАЕК «Енергоатом» у сфері управління якістю, організовувати розробку організаційно-розпорядчих та виробничих документів, які визначають порядок проведення аудитів системи якості у ВП АЕМ; планувати, контролювати та координувати діяльність відділу, встановлювати та розподіляти функції, забезпечувати налагодження ефективних виробничих (службових) відношень між працівниками (пункти 2.2.1, 2.3.2., 2.10.1, 2.10.2 Інструкції).
 
Відповідно до розділу 4 посадової інструкції начальника ВЛЯСС ИД-Р.43.09.001-14 начальник ВЛЯСС несе відповідальність за:
пункт.4.1 неналежні організацію, контроль, оцінку та координацію діяльності ВП АЕМ з впровадження та підтримки функціонування системи управління якістю, сертифікації продукції, ліцензування певних видів діяльності, стандартизації, нормативного забезпечення, поводження з виробничими та нормативними документами;
пункт 4.2 невиконання вимог «Правил внутреннего трудового распорядка для работников ОП АЭМ ГП НАЭК «Энергоатом», а також за:
а) необґрунтоване невиконання, неповне, неякісне чи несвоєчасне невиконання вимог розпорядчих документів ВП АЕМ, ДП «НАЕК «Енергоатом», а також вимог даної посадової інструкції;
б) недотримання чинного законодавства, НД, ВД та ОРД з питань, що відносяться до його сфери діяльності;
в) порушення вимог НД, ВД, включених у додатки А і Б даної інструкції;
пункт 4.3 начальник ВЛЯСС несе відповідальність за:
б) недостовірність наданих даних та порушення вимог НД і ВД при оформленні документів;
в) невиконання плану робіт відділом;
г) неналежну організацію нормоконтролю у ВП АЕМ.
 
Позивач ознайомлений зі змістом посадової інструкції начальника відділу ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації ИД-Р.43.09.001-14 28 липня 2014 року, що підтверджується аркушами погодження та ознайомлення.
 
Наказом № 89-вк вія 26 березня 2019 року «Про оголошення догани» ОСОБА_1 притягнутий до дисциплінарної відповідальності.
 
Згідно пункту 1 наказу догана оголошена за неналежне виконання посадових обов`язків, передбачених посадовою інструкцією ИД-Р.43.09.001-14, вимог виробничих документів ВП АЕМ.
 
Суди встановили, що наказом № 345 від 21 вересня 2018 року «Про введення в дію Положення» введені в дію «Заходи щодо впровадження «Положення з управління ризиками у ДП «НАЕК «Енергоатом» ПЛ-Д 0.06.679-18. Пунктом 5 вказаних Заходів визначено завдання «Начальнику ВЛЯСС забезпечити розроблення ВД про оцінку та керування ризиками у ВП АЕМ, з урахування карток оцінки ризиків, наданих структурними підрозділами», строк виконання 31 грудня 2018 року.
 
Під час підготовки та видання наказу начальник ВЛЯСС ОСОБА_1 знаходився у щорічній відпустці.
 
Заходи підписані виконуючим обов`язки начальника ВЛЯСС ОСОБА_8, погоджені головним інженером - технічним директором Лавровим С. І. та виконуючим обов`язки начальника служби - головного інспектора СОП, ПБ та ВН.
 
Після закінчення щорічної відпустки начальника ВЛЯСС ОСОБА_1 був розглянутий наказ № 345 від 21 вересня 2018 року «Про введення в дію Положення», 19 листопада 2018 року визначені завдання, які зареєстровані у комп`ютерній системі електронного документообігу, для:
- інженера з якості ОСОБА_9 : «совместно с ОСОБА_10 подготовить проект Методики по управлению рисками в ОП АЭМ;
- інженеру з якості ОСОБА_10 : «предоставить ОСОБА_9 всю имеющуюся информацию (в том числе разработаные ренее документы) по рискам, и совместной подготовки Методики.
 
У подальшому під час виконання завдань інженерами з якості:
- 19 листопада 2018 року ОСОБА_10 надана інформація що: «разработанные раннєє документы (по рискам) отсутствуют. В отсутствие начальника ОЛКСС, информация от подразделений была предоставлена ОСОБА_8 , разработанные карты рисков от подразделений были переданы начальнику ОЛКСС.
- 20 листопада 2018 року ОСОБА_9 повернула не виконане завдання начальнику ВЛЯСС ОСОБА_1 
- 22 листопада 2018 року ОСОБА_1 повторно видав завдання ОСОБА_9 з резолюцією: «прошу не перенаправлять мне обратно выданные мною для Вас задание».
- 22 листопада 2018 року ОСОБА_1 повторно видав завдання ОСОБА_10 з резолюцією: «прошу не игнорировать мои распоряжения, и не перенаправлять мне обратно выданные мною для Вас задания.».
- 26 листопада 2018 року ОСОБА_9 надала інформацію «не считаю возможным заниматься разработкой методики по управлению рисками, т. к. не имею достаточной квалификации, подготовка персонала ОЛКСС для выполнения данной работы не организована и не проведена»;
- 26 листопада 2018 року ОСОБА_10 надала інформацію «для разработки методики по управлению рисками, необходимо иметь достаточный уровень квалификации по данному направлению, на данный момент знаний в данной области не достаточно для підготовки такого документа. Действия по подготовке персонала ОЛКСС для выполнения данной работы не организовывались и не проводились».
 
Фактично інженери ВЛЯСС ОСОБА_9 та ОСОБА_10 відмовились від розробки документу.
 
ОСОБА_1 , як начальник ВЛЯСС, з метою виконання завдання у встановлений строк, опрацював нормативні документи і світовий досвід з управління ризиками та розробив проект «Методики з управління ризиками у ВП «Атоменергомаш» МТ-С.43.09.008-19.
 
Проект Методики, з метою врахування можливих пропозицій (за наявності) від інших підрозділів, був направлений керівникам підрозділів ЗНСОтаТ, ЗСК, РМЗ, ВДВ, ФЕВ, ВОПтаЗ, ВМТП, ВК, СПЗ, ВЗПК службовою запискою від 28 грудня 2018 року № 09/14381 «Про погодження».
 
Службовою запискою від 04 січня 2019 року № 07/143 отримані пропозиції від ФЕВ, виходячи з яких було запропоновано врахувати та погодити Методику вдруге.
 
Вдруге проект Методики погоджений (з урахуванням пропозицій ФЕВ і ВОПтаЗ) та наданий ГД на розгляд 04 лютого 2019 року. Вимоги виробничої та нормативної документації під час погодження проекту Методики МТ-С.43.09.008-19 не порушені, нормоконтроль проведений інженером 2 категорії бюро стандартизації ВЛЯСС ОСОБА_7 у встановленому порядку. Станом на 12 березня 2019 року Методика з управління ризиками Генеральним директором не затверджена, зауваження були відсутні.
 
20 березня 2019 року отримані зауваження ГД до проекту Методики. Окрім зауважень по суті до інформації, яка викладена у проекті Методики, ГД виклав особисте (упереджене) ставлення генерального директора до начальника ВЛЯСС.
 
Станом на 17 травня 2019 року зауваження ГД до проекту Методики з управління ризиками, документи Компанії та сторонніх організацій за цим напрямком проаналізовані, визначено зміни, які необхідно ввести до проекту Методики.
 
Згідно з пункту 4 Заходів, затверджених розпорядженням № 24-р від 26 квітня 2019 року, встановлений строк для доопрацювання та введення Методики з управління ризиками; 30 липня 2019 року. У зв`язку з дефіцитом робочого часу у розробника документа ( ОСОБА_1 ), пов`язаних з виконанням поточних завдань, на ГД направлений запит на продовження строку виконання завдання за наказом № 345 до 30 липня 2019 року. На цей запит отримана відповідь «Отсутствует объективная информация для принятия решения о переносе».
 
Позиція Верховного Суду
 
Трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом у випадку систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення (пункт 3 частини першої статті 40 КЗпП).
 
Тобто при звільненні працівника на підставі пункту 3 частини першої статті 40 КЗпП слід враховувати, що на працівника покладаються обов`язки, які складають зміст його трудової функції, а також обов`язок дотримуватися внутрішнього трудового розпорядку, який встановлено законодавством та локальними актами.
 
За порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення (стаття 147 КЗпП).
 
Порушенням трудової дисципліни є невиконання чи неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків.
 
При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен врахувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника (частина 3 статті 149 КЗпП).
 
Тлумачення частини 3 статті 149 КЗпП свідчить, що її положення мають поширюватися при застосуванні будь-якого виду дисциплінарного стягнення, тобто як до звільнення, так і до догани.
 
У разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір (частина перша статті 235 КЗпП).
 
При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу (частина друга статті 235 КЗпП).
 
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).
 
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 липня 2020 року справі № 554/9493/17 (провадження № 61-38286св18) зазначено, що: 
«ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.
Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.
Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.
Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності».
 
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 серпня 2020 року у справі № 755/901/18 (провадження № 61-19450св19) вказано, що:
«для звільнення працівника за систематичне порушення трудової дисципліни необхідно, щоб він вчинив конкретний дисциплінарний проступок, тобто допустив невиконання або неналежне виконання трудових обов`язків, щоб це невиконання або неналежне виконання трудових обов`язків було протиправним та винним і носило систематичний характер, а за попередні порушення трудової дисципліни (одне чи декілька) до працівника застосовувались заходи дисциплінарного чи громадського стягнення з додержанням порядку їх застосування, але вони не дали позитивних наслідків і працівник знову вчинив дисциплінарний проступок.
Систематичним порушенням трудової дисципліни вважається порушення, вчинене працівником, який і раніше порушував трудову дисципліну, за що притягувався до дисциплінарної відповідальності та порушив її знову.
Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 03 липня 2018 року у справі № 755/14434/17, яке набрало законної сили, скасовано наказ НБУ «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 08 вересня 2017 року № 2867-к, яким ОСОБА_1 оголошено догану та який, у тому числі, став підставою для звільнення ОСОБА_1 за пунктом 3 частини першої статті 40 КЗпП.
Таким чином правильними є висновки суду першої інстанції, з якими погодився апеляційний суд, про недоведеність відповідачем правових підстав для звільнення ОСОБА_1 за пунктом 3 частини першої статті 40 КЗпП, а саме систематичного невиконання без поважних причин ОСОБА_1 обов`язків, покладених на неї трудовим договором».
 
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 березня 2018 року у справі № 336/3679/17 (провадження № 61-227св18)зазначено, що:
«для розірвання трудового договору за підставою, що міститься у пункті 3 частини першої статті 40 КЗпП, необхідними є такі умови: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку; належним чином зафіксований факт протиправного винного невиконання або неналежного виконання працівником трудових обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку; невиконання трудових обов`язків мало систематичний характер; до працівника раніше протягом року вже застосовувалися заходи дисциплінарного або громадського стягнення.
Для застосування цієї підстави розірвання трудового договору важливим є невиконання працівником обов`язків, передбачених трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. При цьому не може вважатися порушенням трудової дисципліни невиконання обов`язків, які виходять за межі трудових або не випливають з трудового договору. Цю підставу не можна застосовувати до працівника, який відмовився виконати незаконне розпорядження роботодавця, або за відмову виконання роботи, яка не входить до кола його посадових обов`язків, а також за дії, що не пов`язані з виконанням службових обов`язків.
Відповідно до частин першої, другої статті 235 КЗпП у разі звільнення без законної підстави працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу, але не більш як за один рік.
Згідно з роз`ясненнями, викладеними у пункті 32 постанови Пленуму Верховного Суду України від 6 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів», при присудженні оплати за час вимушеного прогулу зараховується заробіток за місцем нової роботи (одержана допомога по тимчасовій непрацездатності, вихідна допомога, середній заробіток на період працевлаштування, допомога по безробіттю), який працівник мав у цей час. У випадках стягнення на користь працівника середнього заробітку за час вимушеного прогулу в зв`язку з незаконним звільненням він визначається за загальними правилами обчислення середнього заробітку, виходячи із заробітку за останні два календарні місяці роботи. При цьому враховуються положення Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року № 100 (далі - Порядок № 100).
Стягуючи з ПрАТ «Запоріжабразив» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу, суди керувалися статтею 27 Закону України «Про оплату праці», пунктом 2 Порядку № 100 та дійшли обґрунтованого висновку, що стягненню підлягає середній заробіток за час вимушеного прогулу без урахування податків і обов`язкових платежів у розмірі 73 836 грн 42 коп».
 
Суд при здійсненні судочинства може  використовувати  лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру (частина третя статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень»).
 
Аналіз Єдиного державного реєстру свідчить, що ухвалою Енергодарського міського суду Запорізької області від 04 листопада 2020 року у справі № 316/722/19 за позовом ОСОБА_1 до ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про визнання протиправним та скасування наказу про оголошення догани, клопотання про затвердження мирової угоди задоволено. Прийнято та затверджено мирову угоду від 04 листопада 2020 року, укладену між сторонами у справі № 316/722/19 про, зокрема те, що ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» скасовує наказ ВП «Атоменергомаш» від 18 січня 2019 року №17-вк «Про оголошення догани». Постановою Запорізького апеляційного суду від 17 червня 2021 року у справі № 316/722/19 апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено. Ухвалу Енергодарського міського суду Запорізької області від 04 листопада 2020 року у цій справі скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.
 
Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (частина перша статті 367 ЦПК України).
 
В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції (частина шоста статті 367 ЦПК України).
 
Аналіз статті 367 ЦПК свідчить, що суд апеляційної інстанції перевіряє законність рішення суду першої інстанції в межах тих обставин та подій, які мали місце підчас розгляду справи судом першої інстанції.
 
У справі, що переглядається:
апеляційний суд встановив, що у наказі від 26 березня 2019 року № 89-вк «Про оголошення догани» є посилання на виробничі та нормативні документи, але не вказано, що конкретно не виконано начальником ВЛЯСС або виконано з порушенням встановлених вимог. У наказі від 26 березня 2019 року № 89-вк відсутні конкретизовані посилання на порушення вимог «Посадової інструкції начальника ВЛЯСС» ИД-Р.43.09.001-14, «Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», «Кодексу корпоративної етики ДП НАЕК «Енергоатом» ПЛ-С.0.07.136-16, «Антикорупційної програми ДП НАЕК «Енергоатом». Тому апеляційний суд зробив правильний висновок про безпідставне притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани та скасував оскаржений наказ;
при задоволенні позовних вимог про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку апеляційний суд вважав, що згідно наказу про звільнення систематичність підтверджується раніше вже застосованими заходами дисциплінарного стягнення у вигляді догани: накази ВП АЕМ: від 24 жовтня 2018 року № 341-вк «Про оголошення догани», від 18 січня 2019 року № 17-вк «Про оголошення догани» та від 26 березня 2019 року № 89-вк «Про оголошення догани». При цьому наказ від 24 жовтня 2018 року № 341-вк «Про оголошення догани» визнаний незаконним та скасований у справі № 316/2292/18. Наказ від 18 січня 2019 року № 17-вк «Про оголошення догани» оскаржений в Енергодарський міський суд, був предметом розгляду у справі № 316/722/19, за результатом розгляду якого суд затвердив мирову угоду, згідно якої відповідач ВП АЕМ скасував наказ ВП АЕМ від 18 січня 2019 року № 17-вк «Про оголошення догани». Тому відсутнє систематичне не виконання ОСОБА_1 обов`язків покладених на нього трудовим договором та правилами внутрішнього трудового розпорядку;
при задоволенні позовних вимог про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку апеляційний суд не врахував, що суд апеляційної інстанції перевіряє законність рішення суду першої інстанції в межах тих обставин та подій, які мали місце підчас розгляду справи судом першої інстанції. Апеляційний суд не звернув увагу, що ухвала Енергодарського міського суду Запорізької області від 04 листопада 2020 року у справі № 316/722/19 про затвердження мирової угоди не існувала на момент ухвалення рішення суду першої інстанції від 20 липня 2020 року, не впливала на оцінку законності чи обґрунтованості його рішення апеляційним судом, а тому не могла бути і підставою скасування рішення суду першої інстанції при апеляційному перегляді. Тому апеляційний суд не перевірив законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в частині позовних вимог про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку в межах позовних вимог та підстав позову, що були предметом розгляду в суді першої інстанції, доводів та вимог апеляційної скарги;
апеляційний суд, зокрема, не перевірив, чи вчинив позивач конкретний дисциплінарний проступок та чи мало невиконання трудових обов`язків систематичний характер; до працівника раніше протягом року вже застосовувалися заходи дисциплінарного або громадського стягнення. За таких обставин, апеляційний суд зробив передчасний висновок про задоволення позовних вимог про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку.
 
Справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом. У всіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції(частина четверта статті 411 ЦПК України).
 
Суд касаційної інстанції позбавлений процесуальної можливості встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені судами попередніх інстанцій, з огляду на положення статті 400 ЦПК України.
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
 
Доводи касаційної скарги дають підстави для висновку, що постанова апеляційного суду в оскарженій частині частково не відповідає висновкам, викладеним у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 березня 2018 року у справі № 336/3679/17 (провадження № 61-227св18) та у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 серпня 2020 року у справі № 755/901/18 (провадження № 61-19450св19).
 
Колегія суддів вважає, що постанова апеляційного суду в оскарженій частині ухвалена частково без додержання норм матеріального та процесуального права. У зв`язку з наведеним, колегія суддів вважає, що: касаційну скаргу необхідно задовольнити частково; постанову апеляційного суду в оскарженій частині скасувати у частині задоволених позовних вимог про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробіткута передати справу у цій частині на новий розгляд до суду апеляційної інстанції; в іншій оскарженій частині постанову апеляційного суду залишити без змін.
 
Керуючись статтями 400, 409, 410, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційну скаргу державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» задовольнити частково.
 
Постанову Запорізького апеляційного суду від 03 лютого 2021 року у частині задоволених позовних вимог ОСОБА_1 до державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про визнання незаконним пункту 1 наказу відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про оголошення догани» від 26 березня 2019 року № 89-вк в частині пункту 1 про оголошення догани ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний № НОМЕР_1 (таб. №  70097 ), залишити без змін.
 
Постанову Запорізького апеляційного суду від 03 лютого 2021 року у частині задоволених позовних вимог ОСОБА_1 до державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про визнання незаконним наказу відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про звільнення ОСОБА_1 » від 03 червня 2019 року № 26-зв; поновлення ОСОБА_1 на роботі у відокремленому підрозділі «Атоменергомаш» державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на посаді начальника відділу ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації з 03 червня 2019 року, стягнення з державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за період вимушеного прогулу з 03 червня 2019 року по 03 лютого 2021 року у розмірі 756 559,10 грн, скасувати.
 
Передати справу № 316/1206/19 у частині позовних вимог ОСОБА_1 до державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про визнання незаконним наказу відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» «Про звільнення ОСОБА_1 » від 03 червня 2019 року № 26-зв; поновлення ОСОБА_1 на роботі у відокремленому підрозділі «Атоменергомаш» державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на посаді начальника відділу ліцензування, якості, стандартизації та сертифікації з 03 червня 2019 року, стягнення з державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за період вимушеного прогулу з 03 червня 2019 року по 03 лютого 2021 року у розмірі 756 559,10 грн, на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
 
З моменту прийняття постанови суду касаційної інстанції постанова Запорізького апеляційного суду від 03 лютого 2021 року у скасованій частині втрачає законну силу та подальшому виконанню не підлягає.
 
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Головуючий                                                                                     В. І. Крат
 
Судді:                                                                                              Н. О. Антоненко
 
І. О. Дундар
 
М. М. Русинчук
 
М. Ю. Тітов