УКРАЇНА 
Житомирський апеляційний суд 

Справа №289/638/21 Головуючий у 1-й інст. Кириленко О. О. 
Категорія 18 Доповідач Миніч Т. І. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2021 року Житомирський апеляційний суд в складі:
головуючого – судді: Миніч Т.І. 
суддів:                          Трояновської Г.С., 
Павицької Т.М. 
секретаря
судового засідання Лісової Т.С.
без участі сторін
розглянувши у спрощеному письмовому провадженні без повідомлення учасників справи в м.Житомирі апеляційну скаргу  ОСОБА_1 
на ухвалу Радомишльського районного суду Житомирської області від 16 червня 2021 року, постановлену під головуванням судді Кириленка О.О.,
у цивільній справі №289/638/21 за позовом  ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Радомишльського районного нотаріального округу Житомирської області Ліпііна Михайла Олександровича, з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Органу опіки та піклування Радомишльської районної державної адміністрації Житомирської області, про визнання недійсним договору про поділ житлового будинку в натурі та припинення спільної часткової власності, -
в с т а н о в и в:
У квітні 2021 року позивач звернувся до суду. Просив визнати недійсним договір про поділ житлового будинку в натурі та припинення спільної часткової власності від 10.01.2009, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Радомишльського районного нотаріального округу Житомирської області Ліпііним Михайлом Олександровичем.
Ухвалою Радомишльського районного суду від 28.04.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.
Згідно ухвали Радомишльського районного суду від 26.05.2021 закрито підготовче провадження у даній справі та призначено розгляд справи по суті на 16 червня 2021 року.
07 червня 2021 року позивачем до суду подано клопотання про поновлення проведення підготовчого засідання у справі для прийняття уточнення заявлених позовних вимог, в якому просить поновити строк проведення підготовчого судового засідання у цій справі. Крім того, позивачем подано заяву про уточнення заявлених позовних вимог разом з уточненою позовною заявою, в якій заявлено позовні вимоги, що є аналогічними до позовних вимог первісного позову. В уточненій позовній заяві позивачем визначено новий склад учасників справи. Зокрема, окрім відповідача приватного нотаріуса Ліпііна М.О. доповнено новим відповідачем, а саме Радомишльською міською радою, замінено третю особу орган опіки та піклування Радомишльської районної державної адміністрації на орган опіки та піклування Житомирської районної державної адміністрації, та зазначено ще одну третю особу ОСОБА_3 .
Ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 16 червня 2021року у задоволенні клопотань позивача ОСОБА_1 про поновлення строку проведення підготовчого засідання у справі №289/638/21 та про прийняття до розгляду і приєднання до матеріалів справи уточненої позовної заяви відмовлено.
Уточнену позовну заяву від 07.06.2021  ОСОБА_1 до Радомишльської міської ради Житомирської області, Приватного нотаріуса Радомишльського районного нотаріального округу Житомирської області Ліпііна Михайла Олександровича, з участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору - Органу опіки та піклування Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області,  ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору про поділ житлового будинку в натурі та припинення спільної часткової власності - повернуто позивачу. 
У поданій апеляційній скарзі  ОСОБА_1 просить вказану ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. На думку апелянта, ухвала суду першої інстанції незаконна та необґрунтована, постановлена з порушенням норм процесуального права. Висновки суду, на думку апелянта, є помилковими, оскільки відповідач ОСОБА_2 станом на момент звернення позивача до суду з вказаним позовом померла, а тому суд на підставі п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України відмовив у відкритті провадження в частині позовних вимог до ОСОБА_2 . Тобто, суд ввів в оману позивача, справу не закрив, а ухвалою від 26.05.2021 року закрив підготовче провадження та призначив розгляд справи по суті. Згідно ухвали Радомишльського районного суду від 28.04.2021 відповідачу визначено строк для подання відзиву тривалістю 15 днів. Зі списку кур`єрської доставки вбачається, що повістку про виклик до суду разом з вказаною ухвалою суду відповідачу вручено 06 травня 2021 року. Отже строк для подання відзиву та відповідно клопотання про витребування доказів сплив 21 травня 2021 року. Таким чином, вищевказане клопотання про витребування нотаріальної справи відповідачем заявлено з пропуском встановленого строку, будь-яких причин неможливості подання цього клопотання у встановлений строк відповідачем не зазначено. Тому суд дійшов висновку, що дане клопотання підлягає залишенню без розгляду. Однак, позивач користуючись правом, наданим ЦПК України, зокрема ст.ст.27, 31 ЦПК України, вважає, що у нього виникла можливість уточнити свої позовні вимоги, шляхом подачі уточненої позовної заяви.
Розглянувши справу в межах доводів, викладених в апеляційній скарзі, суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції свої висновки мотивував тим, що строк підготовчого провадження не може бути поновлений судом навіть за наявності поважних причин, що зумовлено, зокрема, необхідністю дотримання принципів стадійності цивільного процесу та правової визначеності, а також метою недопущення зловживання процесуальними правами тією чи іншою стороною. Подана позивачем уточнена позовна заява, яка не відповідає вимогам статей 49, 51 ЦПК України та не передбачена нормами чинного ЦПК України, а тому не може бути прийнята до розгляду судом, однак її копія приєднується до матеріалів справи. 
Колегія суддів погоджується із такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
Так, положеннями ч. 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Водночас, прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.
З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.
Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Згідно з ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Таким чином вищенаведені норми процесуального закону регламентують принцип диспозитивності судового процесу, згідно з яким особа самостійно здійснює свої процесуальні права та обов`язки без втручання суду.
Згідно п.1 ч.1 ст.189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.
Натомість ст. 209 ЦПК України передбачено, що завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.
Зі змісту зазначеної норми вбачається, що вирішення спору на підставі матеріалів, які зібрані поза межами підготовчого провадження не відповідає завданням, які визначені процесуальним законом для кожної стадії цивільного процесу.
Отже, розгляд справи по суті, за наслідками якого вирішується спір, безпосередньо формується з наслідків підготовчого провадження, в якому остаточно визначається предмет спору, характер спірних правовідносин, позовних вимог та склад учасників судового процесу.
Стаття 49 ЦПК України визначає процесуальні права та обов`язки сторін, які є рівними.
Водночас, згідно з пунктом 2 частини 2 статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Відповідно до вимог частини 3 статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.
Згідно ч. 1 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. 
У відповідності до ч. 1 ст. 52 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.
Отже, наведені вище норми не передбачають права позивача на звернення до суду із уточненою позовною заявою.
Натомість, позивач має право подати письмову заяву про збільшення або зменшення розміру позовних вимог, про зміну предмету або підстави позову, клопотання про залучення співвідповідача або заміну первісного відповідача належним відповідачем, про залучення третіх осіб, однак лише до закінчення підготовчого засідання.
В даному випадку з матеріалів справи вбачається, що ухвалою Радомишльського районного суду від 28.04.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання (а.с.24).
Згідно ухвали Радомишльського районного суду від 26.05.2021 закрито підготовче провадження у даній справі та призначено розгляд справи по суті на 16 червня 2021 року (а.с.40).
07 червня 2021 року позивачем до суду подано клопотання про поновлення проведення підготовчого засідання (а.с.48-49) у справі для прийняття уточнення заявлених позовних вимог, в якому просить поновити строк проведення підготовчого судового засідання у цій справі. Крім того, позивачем подано заяву про уточнення заявлених позовних вимог (а.с.44-47) разом з уточненою позовною заявою, в якій заявлено позовні вимоги, що є аналогічними до позовних вимог первісного позову. В уточненій позовній заяві позивачем визначено новий склад учасників, зокрема, окрім відповідача приватного нотаріуса Ліпііна М.О. доповнено новим відповідачем, а саме Радомишльською міською радою, замінено третю особу орган опіки та піклування Радомишльської районної державної адміністрації на орган опіки та піклування Житомирської районної державної адміністрації, та зазначено ще одну третю особу ОСОБА_3 .
Таким чином, суд вірно зазначив, що позивачем подана уточнена позовна заява, яка не відповідає вимогам статей 49, 51 ЦПК України та не передбачена нормами чинного ЦПК України, а тому не може бути прийнята до розгляду судом, однак її копія приєднується до матеріалів справи.
Також апеляційний суд звертає увагу на те, що прецедура заміни учасників справи врегульована Главою 4 ЦПК України, тому остання не може вирішуватися шляхом подачі уточнюючої позовної заяви. 
Згідно із ст. ст. 120, 126 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом. Право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. 
Поновлення та продовження процесуальних строків встановлені статтею 127 ЦПК України, відповідно до якої суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Таким чином, суд дійшов вірного висновку, що строк підготовчого провадження не може бути поновлений судом навіть за наявності поважних причин, що зумовлено, зокрема, необхідністю дотримання принципів стадійності цивільного процесу та правової визначеності, а також метою недопущення зловживання процесуальними правами тією чи іншою стороною.
За наведених обставин суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку, що не підлягає до задоволення клопотання позивача про поновлення строку проведення підготовчого засідання у справі та клопотання про прийняття до розгляду і приєднання до матеріалів справи уточненої позовної заяви. 
Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують та не впливають на законність і обгрунтованість оскаржуваної ухвали.
Відповідно до ст.375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду вищевикладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а оскаржуваної ухвали суду - без змін.
Враховуючи викладене, та керуючись ст.ст. 367,368,372, 374,375,381-384 ЦПК України, суд
п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Ухвалу Радомишльського районного суду Житомирської області від 16 червня 2021 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її постановлення.

Головуючий: Судді: