ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2021 року	Львів	Справа № 380/5735/20 пров. № А/857/2271/21	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі: 
головуючого судді Довгополова О.М., 
суддів Гудима Л.Я., Святецького В.В.,
з участю секретаря судового засідання Юрченко М.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові апеляційну скаргу Галицької митниці Держмитслужби на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2020 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства «ПРОМБУДТРЕЙДИНГ» до Галицької митниці Держмитслужби про скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови, повернення надмірно сплаченого митного платежу, -

суддя (судді) в суді першої інстанції – Сидор Н.Т.,
час ухвалення рішення: не зазначено,
місце ухвалення рішення – м. Львів,
дата складання повного тексту рішення: не зазначено,

ВСТАНОВИВ:

ПП «ПРОМБУДТРЕЙДИНГ» звернулось в суд з позовом до Галицької митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 03.07.2020 № UA20900/2020/000027/2, визнання протиправною та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 03.07.2020 № UA209120/2020/00096. 
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2020 року позов задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано рішення Галицької митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 03.07.2020 № UA209000/2020/000027/2. Визнано протиправною та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 03.07.2020 № UA209120/2020/00096. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Галицької митниці Держмитслужби 5897 (п`ять тисяч вісімсот дев`яносто сім) гривень сплаченого судового збору на користь Приватного підприємства «Промбудтрейдинг». В задоволенні відшкодування позивачу витрат на професійну правничу допомогу відмовлено. 
Рішення мотивоване тим, що оскаржуване рішення митниці про коригування митної вартості, а відтак, і похідне від нього рішення про відмову в прийнятті митної декларації – не відповідають критеріям правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, що визначені ч. 2 ст. 2 КАС України, а відтак такі підлягають скасуванню. 
Не погодившись із ухваленим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу. Вважає, що таке прийняте з порушенням норм матеріального права та неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, просить його скасувати та прийняти постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог.
Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що судом першої інстанції не враховано, що фактурна вартість задекларованого транспортного засобу склала 180000,00 польських злотих, відповідно до поданого рахунку-фактури від 29.06.2020 № 20/06/2020 та транспортні витрати, відповідно до рахунку TOMALO TRANS № 20/06/2020 № 10/06/200 від 29.06.2020 в сумі 1500 Євро. Митна вартість була визначена декларантом за основним методом (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), та склала 125423,55 грн. Продавцем в даній зовнішньоекономічній операції виступала польська фірма P.U.H. «ROLL-CAR». Шляхом пошуку інформації в мережі Інтернет встановлено, що на екскаватор «марки LIEBHER модель R964C HDSL Litronic серійний номер WLHZ1008JZCO23798», польською фірмою P.U.H. «ROLL-CAR» на сайті ОТОМОТО о 12:08 05.06.2020 виставлено повідомлення (за номером 6074091837) про продаж за ціною 360000,00 польських злотих. Таким чином, встановлено, що екскаватор «марки LIEBHERR модель R964C HDSL Litronic серійний номер WLHZ1008JZCO23798» попередньо продавався за значно вищою ціною. 10.06.2020 на цьому ж сайті на даний екскаватор було розміщено інше повідомлення про продаж за ціною 180000 польських злотих. 17.06.2020 польською фірмою P.U.H. «ROLL-CAR» на ім`я української фірми ПП «Промбудтрейдинг» виставлено рахунок-проформу за номером 83/06/2020. 
Крім того зазначає, що судом не враховано, що ні рахунок-фактура від 29.06.2020 №20/06/2020 ні рахунок-проформа №83/06/2020 не підтверджує факт оплати за транспортний засіб. Оскільки платіжний (або банківський) документ, що підтверджує факт оплати за транспортний засіб чи інший документ про прийняття визначеної суми готівки від громадянина до митного оформлення не подавалися. 
Також зазначає, що у СМR від 29.06.2020 б/н відсутній підпис і печатка відправника. Окрім цього, зазначає, що згідно з висновком експерта № 3006 від 30.06.2020, долученим позивачем на підтвердження митної вартості, експерт не проводив огляд об`єкта оцінки, отже не враховував технічний стан. У вказаному висновку експерт в розрахунку вартості використовує коефіцієнти, які не підтверджені документально, а саме коефіцієнт уторгування та коефіцієнт, який враховує фінансові ризики. Поряд з цим, покликається на те, що обов`язок доведення ціни товару лежить на декларанті, і саме декларант має довести, що ним правильно здійснено розрахунки митної вартості, в т.ч. обрано метод визначення митної вартості товарів. Натомість митний орган має довести обґрунтованість сумнівів. 
Покликається на те, що у судових засіданнях представник позивача не зміг дати відповідь на питання представників митниці, зокрема пояснити чому виникла розбіжність між фактурною та експортною декларацією, чому заявлена фактурна вартість є правильною, чим це підтверджено.
Вважає, що рішення про коригування митної вартості товару UA20900/2020/000027/2 прийнято з дотримання вимог чинного законодавства.
У судовому засіданні представник апелянта Івасечко Н.Я. підтримала доводи апеляційної скарги та просила задовольнити її з підстав, що у ній наведені.
Представник позивача Торонні А.М. у судовому засіданні заперечила щодо доводів апелянта та просила залишити рішення суду без змін.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав. 
Як встановив суд, між ПП «Промбудтрейдинг» як покупцем та фірмою P.U.H. «ROLL-CAR» Krzysztof Chodorek, Республіка Польща в особі генерального директора Krzysztof Chodorek як продавцем, укладено Контракт № 4 від 16.06.2020, відповідно до якого продавець зобов`язується відвантажити, а покупець купити на умовах (EXW) згідно з Інкотермс-2010 вживаний екскаватор Liebherr R964C LHDSL s/n VIN WLZ1008JZCO23798 2008 року, Франція, на загальну суму 180000 PLN в строк до 31.07.2020 (а.с. 23-28).
Згідно з п.п. 3.2, .3.3. Контракту поставка товару здійснюється партіями, сформованими на основі замовлень покупця і наявності товару на складі продавця. Замовлення вважається прийнятим до виконання, якщо продавець виставив покупцю попередній інвойс. Інвойс набирає сили з моменту підтвердження покупцем згоди на оплату по цьому інвойсу (п. 3.4. Контракту). Покупець оплачує 100% суми платежу, вказаної в інвойсі частинами протягом 60 днів. Поставка можлива при частковій передоплаті (п. 4.1. Контракту).
Митним брокером – ФОП ОСОБА_1 , в інтересах позивача подано до Галицької митниці Держмитслужби митну декларацію № UA209120/2020/014476 від 01.07.2020, згідно з якою задекларовано екскаватор гусеничний самохідний, такий, що був у використанні, рік виготовлення 2008 (у комплекті з ковшем та противагою) – 1 шт. одноковшовий із обертанням верхньої частини на 360*, марка LIEBHERR модель R964C HDSL Litronic серійний номер WLHZ1008JZCO23798. Двигун дизельний, потужністю 434 к.с. (320 кВт) 2000 об.хв., кількість відпрацьованих мотогодин – 2136. Транспортна довжина – 12800 мм, транспортна ширина – 4120 мм, висота в транспортному стані – 3900 мм, ширина гусениць – 600 мм, макс. глибина копання – 7300 мм. Об`єм ковша – 4м3. Поставляється в частково розібраному стані на 2-х транспортних засобах для зручності транспортування. Не для військового використання. 
На підтвердження заявленої митної вартості екскаватора декларантом одночасно з митною декларацією подано такі документи: рахунок-фактуру (інвойс) (Commercial invoice), № 20/06/2020 від 29.06.2020; автотранспортну накладну (Road consignment note) б/н від 29.06.2020; декларацію про походження товару (Declaration of origin) № 20/06/2020 від 29.06.2020; платіжний документ, що підтверджує вартість товару № 1 від 19.06.2020; рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 10/06/2020 від 29.06.2020; зовнішньо-економічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується № 4 від 16.06.2020; договір (контракт) перевезення № 1 від 26.06.2020; копію митної декларації країни відправлення № 20PL402010Е0661539 від 29.06.2020; копію митної декларації країни відправлення № 20 PL402010Е0661555 від 29.06.2020; митну декларацію, за якою було відмовлено у випуску товарів UА209120/2020.014476 від 01.07.2020.
Фактурна вартість задекларованого транспортного засобу склала 180000,00 польських злотих, відповідно до поданого рахунку-фактури від 29.06.2020 № 20/06/2020 та транспортні витрати, відповідно до рахунку TOMALO TRANS № 20/06/2020 № 10/06/200 від 29.06.2020 в сумі 1500 Євро. 
Митна вартість визначена декларантом за основним методом (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у сумі 125423,55 грн.
За наслідками опрацювання наданих документів митний орган повідомив декларанта про необхідність подання додаткових документів для підтвердження митної вартості імпортованого товару (а.с. 13).
02.07.2020 на вимогу митного органу декларантом надано на підтвердження заявленої митної вартості товару додаткові документи: висновок експерта № 3006/1 від 30.06.2020, посилання на інтернет-джерело з скріншотом об`єкту купівлі-продажу (екскаватор LIEBHER модель R964C HDSL Litronic серійний номер WLZ1008JZCO23798) як підтвердження заявленої митної вартості, копію митної декларації відправлення, KOMUNIKAT IE599, документ, що підтверджує експорт товару за межі ЄС (а.с. 52).
03.07.2020 Галицькою митницею Державної митної служби України прийнято рішення про коригування митної вартості UA209000/2020/000027/2, згідно з яким митну вартість товару встановлено у розмірі 366688,88 польських злотих (а.с. 30).
Згідно з п. 33 рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2020/000027/2 від 03.07.2020, обставинами прийняття рішення та джерелами інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості товару, зазначено: «Митна вартість імпортованих товарів не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, у зв`язку з відсутністю у документах згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. ч. 2-4 ст. 53 МКУ, всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (відсутність значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (відсутність замовлення, передбаченого п. 3.2 контракту № 4 від 16.06.2020). Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості. Під час розгляду документів було виявлено наступне: згідно з Конвенцією про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19.05.1956). Ст. 5 Конвенції передбачає, що графа 22 «підпис і печатка відправника» - повинна містити підпис відправника. Цей підпис може бути  надрукований чи замінений печаткою відправника, якщо це допускається законодавством країни, в якій складена вантажна накладна. Однак, у СМR від 29.06.2020 б/н відсутній підпис і печатка відправника. Відповідно до ч. 3 ст. 53 МКУ декларанту виставлена вимога про надання додаткових документів, на підставі яких митна вартість буде визначена: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; - рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);- копію митної декларації країни відправлення;- виписку з бухгалтерської документації – висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировин. Згідно висновку експерта № 3006/1 від 30.06.2020, експерт не проводив огляд об`єкту оцінки, отже не врахував технічний стан. В вказаному висновку експерт в розрахунку вартості використовує коефіцієнти, які не підтверджені документально, а саме Коефіцієнт уторгування та Коефіцієнт, який враховує фінансові ризики. Відповідно до вимог ч. 6 ст. 54 МКУ, неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій – четвертій статті 53 МКУ, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, є підставою для відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю. Проведено консультації з декларантом згідно з ст. 57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 26 (ст. 60 МКУ) з причини відсутності в органу доходів і зборів та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, не застосовано метод 2б (ст. 60 МКУ) з причини відсутності в митного органу і декларанта інформації про подібні товари; не застосовано метод 2в і 2г з причини відсутності в митного органу необхідних даних для розрахунку. Митний кодекс України від 13.03.2012 №4495-VI розділ ІІІ. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувало оголошення про продаж даного екскаватора розміщене продавцем «http://webcache.googleusercontent.сom/search7q=cache:K9CXTH8w4YAJ: ІНФОРМАЦІЯ_1 ». Коригування не здійснювалися. Визначена митна вартість 360000 PLN + 6688,89 PLN (транспортні витрати) = 366688,8800 PLN» (а.с. 31).
На підставі рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2020/000027/2 від 03.07.2020 прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209120/2019/00096 з таких причин: «Неможливість завершення митного оформлення у зв`язку із прийняттям рішення про визначення митної вартості № UA209000/2020/000027/2 від 03.07.2020, порушено вимоги наказу МФУ від 30.05.2012 № 611» (а.с. 32).
Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про протиправність оскарженого рішення відповідача про коригування митної вартості товару, зважаючи на таке. 
Відповідно до ст. 49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. 
Згідно з ч. 1 ст. 51 Митного кодексу України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Відповідно до ст. 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний – за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод – за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. 
Згідно з ч. 2 ст. 52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації. 
Частинами 1, 2 статті 53 Митного кодексу України передбачено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:
1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;
2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;
3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);
4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;
8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. 
Відповідно до ч. ч. 1, 2, 4 ст. 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. 
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. 
Митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно з ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. 
З системного аналізу вищенаведених норм колегія суддів дійшла висновку про те, що правовою підставою для винесення рішення про коригування митної вартості є: виявлення обставин, що свідчать про заявлення неповних та/або недостовірних відомостей про митну вартість товарів, у тому числі невірного визначення митної вартості товарів; невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. ч. 2-4 ст. 53 Митного кодексу України; відсутності у поданих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 Митного кодексу України; надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Крім цього, обов`язок доведення митної вартості ціни товару покладений на позивача. При цьому, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.
Аналогічний висновок щодо застосування норм права викладений, зокрема, у постанові Верховного Суду від 16.04.2019 року у справі № 804/16271/15. 
Також колегія суддів зазначає, що митниця досліджує документи стосовно усіх товарів, які переміщуються через митний кордон, на предмет перевірки правильності визначення митної вартості. Виключно висновки, що ґрунтуються на дослідженні документів, доданих до митної декларації, можуть бути підставою для витребування додаткових документів. При цьому, лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України, є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі. 
Крім того, основним методом визначення митної вартості товарів є перший метод (за ціною договору) і обов`язок доведення правильності визначення митної вартості товару за цим методом покладено на декларанта. 
В свою чергу, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи. Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною законодавство пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Такі сумніви можуть вважатися обґрунтованими, лише якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Отже, митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей. 
Колегія суддів погоджується з твердженнями відповідача про те, що у митниці були обґрунтовані сумніви щодо заявленої декларантом митної вартості товару, оскільки у поданих для митного оформлення документах містились суттєві неточності і розбіжності, які впливають на визначення митної вартості, зокрема, як описано вище: відсутність значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (відсутність замовлення, передбаченого п. 3.2 контракту № 4 від 16.06.2020; у СМR від 29.06.2020 б/н відсутній підпис і печатка відправника; згідно висновку експерта № 3006/1 від 30.06.2020, експерт не проводив огляд об`єкту оцінки, отже не врахував технічний стан; задекларована вартість транспортного засобу суттєво відрізнялась від наявної цінової інформації митниці, зокрема екскаватор попередньо продавався за значно вищою ціною.
Наведеним спростовується висновок суду першої інстанції про те, що митним органом в повідомленні декларанту про надання додаткових документів не вказано на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначеної у митній декларації та не зазначено які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах і які саме складові митної вартості не підтверджені документально. 
Отже, Галицька митниця Держмитслужби, направляючи зазначене повідомлення, вимагала подати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості транспортного засобу шляхом подання визначеного переліку документів, а також документів, які, на думку позивача, можуть підтвердити заявлену митну вартість, однак дана вимога контролюючого органу не була виконана, а саме, декларант не подав усіх витребовуваних документів. 
Наданий ПП «ПРОМБУДТРЕЙДИНГ» висновок експерта №3006/1 від 30.06.2020, на думку колегії суддів, не підтверджує заявлену митну вартість товару, оскільки експерт не проводив огляд об`єкту оцінки, отже не врахував технічний стан. Крім того, експерт в розрахунку вартості використовує коефіцієнти, які не підтверджені документально, а саме коефіцієнт уторгування та коефіцієнт, який враховує фінансові ризики.
Крім того, позивачем не було надано платіжний (або банківський) документ, що підтверджує факт оплати за транспортний засіб чи інший документ про прийняття визначеної суми готівки від громадянина до митного оформлення не подавалися.
Також не надано підтверджуючих документів чому виникла розбіжність між фактурною та експортною декларацією.
Враховуючи факт невиконання позивачем законної вимоги митниці щодо надання додаткових пояснень та документів для підтвердження задекларованої митної вартості ввезеного транспортного засобу – екскаватор гусеничний самохідний, марка LIEBHERR модель R964C HDSL Litronic серійний номер WLHZ1008JZCO23798 в сумі 180000 польських злотих, а також ненадання доказів щодо необґрунтованості такої вимоги, колегія суддів вважає, що у Галицької митниці Держмитслужби були законні підстави для винесення спірного рішення про коригування митної вартості товарів від 03.07.2020 № UA20900/2020/000027/2 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 03.07.2020 № UA209120/2020/00096. 
Також колегія суддів враховує, що відповідно до ч. 2 ст. 55 Митного кодексу України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.
Дослідивши зміст оскарженого рішення Галицької митниці Держмитслужби, колегія суддів вважає, що воно містить всі реквізити і в повній мірі відповідає вимогам наведеної норми. 
Щодо визначення митним органом митної вартості товару на підставі цінової інформації з мережі Інтернет, колегія суддів зазначає таке. 
Відповідно до п. 5 «Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України», затверджених наказом Державної митної служби України від 13.07.2012 № 362, під час робіт з аналізу, виявлення та оцінки ризиків можуть використовуватися такі джерела інформації: спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби України; спеціалізовані видання, які містять інформацію про ціни, сформовані на світовому ринку; інформація, отримана від Держмитслужби України, про ціни на товари та/або сировину, матеріали, комплектуючі, які входять до складу товарів; інформація, отримана від митних органів іноземних держав за результатами перевірки автентичності документів, які подавалися під час митного контролю та митного оформлення товару; інформація, отримана за результатами здійснення митного контролю, в тому числі, за результатами проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства з питань державної митної справи; інформація, отримана від державних органів, установ та організацій на запити митних органів та/або Держмитслужби України; цінова інформація, отримана в рамках домовленостей, укладених між Держмитслужби України та асоціаціями, спілками та іншими об`єднаннями імпортерів та виробників; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, що мають відповідні повноваження згідно із законодавством; інформація, отримана в мережі Інтернет (офіційні сайти виробників товарів, прайс-листи Інтернет-магазинів тощо).
Отже, наявність у митного органу інформації про ціну товару в мережі Інтернет (офіційні сайти виробників товарів, прайс-листи Інтернет-магазинів тощо) може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів та ініціювання повної її перевірки. 
Відтак, зважаючи, що з цінової інформації щодо зазначеного транспортного засобу з Інтернет-магазину, який продавався попередньо цією ж польською фірмою P.U.H. «Roll-Car» на цьому ж сайті за ціною у два рази вищою у відповідача виникли обґрунтовані сумніви у правильності визначення митної вартості ввезеного позивачем транспортного засобу і ПП «ПРОМБУДТРЕЙДИНГ» не надало належних та достатніх доказів для усунення цих сумнівів, зокрема, не надало витребовуваних контролюючим органом документів, колегія суддів вважає, що Галицька митниця Держмитслужби обґрунтовано визначила митну вартість даного товару на підставі вказаної інформації, що не суперечить законодавству України та принципам і положенням Генеральної угоди з тарифів і торгівлі. 
Враховуючи описані вище обставини та норми законодавства, колегія суддів вважає помилковим та необґрунтованим висновок суду першої інстанції про те, що рішення відповідача про коригування митної вартості товарів від 03.07.2020 № UA20900/2020/000027/2 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 03.07.2020 № UA209120/2020/00096 є протиправними та підлягають скасуванню. 
За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що оскаржуване рішення підлягає скасуванню, оскільки суд неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають обставинам справи і рішення ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. 
Керуючись ст. ст. 308, 310, 312, п. 2 ч. 1 ст. 315, ст. ст. 317, 321, 322, ч. 1 ст. 325 КАС України, суд, – 
П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Галицької митниці Держмитслужби задовольнити.
Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2020 року у справі № 380/5735/20 скасувати та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку виключно у випадках, передбачених частиною 4 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	О. М. Довгополов 	
судді	 	Л. Я. Гудим 	
 	 	В. В. Святецький 	
Повне судове рішення складено 09.07.2021 року