ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2021 року	Львів	Справа № 140/15151/20 пров. № А/857/10676/21	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого судді -                                       Кушнерика М.П.
суддів -                                                            Іщук Л.П., Заверухи О.Б., 
за участю секретаря судового засідання -   Хомич О.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у місті Львові апеляційну скаргу фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 04 січня 2021 року, прийняте суддею Волдінер Ф.А., в м.Луцьк, в порядку письмового провадження, у справі № 140/15151/20 за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Волинської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості та картки відмови у митному оформленні, -

                                                      ВСТАНОВИВ:

ФОП ОСОБА_1 звернулася з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Волинської митниці Держмитслужби № UA205050/2020/000082/2 від 23 вересня 2020 року та картки відмови у митному оформленні № UA20500/2020/01238 від 23 вересня 2020 року.  
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 15 вересня 2020 року, до Волинської митниці ДМС, декларантом було подано імпортну декларацію з метою митного оформлення товару - будівельно оздоблювальних матеріалів, виробництва Польщі. Товари імпортувалися згідно із зовнішньоекономічним контрактом купівлі-продажу товарів № 01/09/2020 від 07 вересня 2020 року, укладеного між ФОП ОСОБА_1 та товариством з обмеженою відповідальністю "FOLIAREX".
15 вересня 2020 року декларанту було надіслано повідомлення, у якому зазначалось, що під час здійснення декларування товарів митний орган встановив, що подані до митного оформлення товаросупровідні документи містять розбіжності: - в CMR вказана умова поставки EXW SLUBICE, а у фактурі № 71000083 від 10 вересня 2020 року умови поставки FCA SLUBICE - вартість товару вказана у фактурі № 71000083 від 10 вересня 2020 року не відповідає вартості в копії митної декларації країни відправлення 20 PL412020E0515041 від 10 вересня 2020 року.
У зв`язку з перевіркою відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а також у зв`язку з наявністю розбіжностей у поданих документах, Відповідач запропонував надати на протязі 10 днів, висновки про вартісні та якісні характеристики оцінюваного товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; - за наявності платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні          для ідентифікації ввезеного товару; -транспортні (перевізні) документи, документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.
Так як вимоги митниці про розбіжність у поданих документах стосувались документів складених польською стороною договору купівлі-продажу товару і суперечили умовам укладеного договору № 21/09/2020 - про валюту розрахунку і умови поставки, то на звернення ОСОБА_1 польський контрагент, 16 вересня 2020 року надав пояснення, у якому зазначив, що помилково до митної декларації взято вартість товару у валюті євро (EUR). Дійсна ціна у рахунку виражена у злотих (PLN). Також була помилка в полі супровідній накладній (СМR) щодо умови поставки це EXW Slubice, а повинно бути FCA Slubice.
Враховуючи пояснення польської сторони і виправлені документи, що були надані польською стороною, вони були надані відповідачу. Крім того, митниці було надано експертний висновок № В-965 від 15 вересня 2020 року про контракту вартість плівки ізоляційної FOLLAREX ІZOLACJA.
Позивач надала ряд документів, однак державним інспектором Волинської митниці ДМС винесено рішення про коригування митної вартості товарів та було відмовлено у митному оформленні товару, про що свідчить картка відмови у прийнятті митної декларації.
Так, згідно з графою 30 оскаржуваного рішення про коригування митним органом було визначено митну вартість товару: вартість за одиницю товару - 8,3200 PLN вага товару 18430 кг, загальна сума 153 227, 60 польських злотих.
У графі 33 вказаного рішення було зазначено, що митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються та за рівнем, визначеним декларантом, у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом.
У картці відмови зазначається причина відмови декларування товару, а саме: приведення рівня митної вартості в графах 12.45 МД у відповідності до рішення про визначення митної вартості № UA20500/2020/000082 від 23 вересня 2020 року.
Вважає, що рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови, що винесені Волинською митницею Держмитслужби є необгрунтованими та такими, що підлягають скасуванню, оскільки на підтвердження обґрунтованості заявленої митної вартості товару та обраного методу її визначення було подано всі необхідні документи, що дають можливість митному органу однозначно визначити митну вартість товару за основним методом, а посадовою особою митного органу, якою було винесено рішення не вжилися будь-які заходи щодо встановлення фактичних обставин справи.
Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 04 січня 2021 року, в задоволенні позову відмовлено повністю.
Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою позов задовольнити. 
В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказано, що при ухваленні оскаржуваного рішення, судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, які мають істотне значення для правильного вирішення спору та неправильно застосовано до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права. 
Зазначає, що рішення про коригування митної вартості було прийнято 23 вересня 2020 року ще до закінчення строку встановленого митницею для надання додаткових документів - до 25 вересня 2020 року, які було нею надано.
Судом не взято до уваги пояснення польського контрагента, тому що в матеріалах справи міститься два пояснення, які адресовані різним особам: перше ФОП ОСОБА_1 , інше - на адресу організації в Білорусії.
Позивачем подано платіжне доручення про оплату за товар, згідно контракту від 07 вересня 2020 № 01/09/2020. Однак, згідно п.1.1 вказаного контракту «продавець продає, а покупець купляє товари за рахунком проформою до цього Договору, в кількості, асортименті, по цінам і відповідності технічним умовам, вказаних в рахунку платформі, до цього Договору, є невід`ємною частиною цього договору».
Для ідентифікації оплати за імпортований товар, декларант повинен був надати платіжне доручення із зазначенням номера та дати рахунка-проформи, або ж сам рахунок-проформу, що судом першої інстанції не досліджено.
В підтвердження своєї позиції щодо визначення вартості товару, митним органом не надано жодного доказу, який би спростував зміст інвойсу проформи № 01/09/2020 від 07.09.2020 та платіжного доручення від 09.09.2020, в яких вказано узгоджену вартість товару в сумі 60044 польських злотих, в тому числі будь-які відомості про отримання від компетентних органів країни експорту інформації щодо підтвердження чи не підтвердження обставин продажу позивачу товару та отримання або не отримання від позивача коштів в сумі 60044 польських злотих та/або іншої суми за проданий товар. 
Волинською митницею Держмитслужби подано відзив на апеляційну скаргу, в якому апеляційну скаргу просить залишити без задоволення, а рішення суду - без змін. Зазначає, що доводи апеляційної скарги є необґрунтованими, а судом першої інстанції повно та об`єктивно з`ясовано всі обставини справи.
Зазначає, що декларантом на вимогу митниці витребувані документи надано не було.
Декларантом було додатково надіслано пояснення бюро митних послуг TIR TRANS з документами: CMR, рахунком та експортною декларацією.
При цьому, надане пояснення бюро митних послуг TIR TRANS адресоване ООО "SUCCESS TRADE" Білорусь, а не ФОП ОСОБА_1 
23 вересня 2020 року від декларанта надійшла заява, згідно якої слідує, що "усі документи, які підтверджують митну вартість товару надано до декларації, інших документів не додаю".
Тому тільки після заяви декларанта, митним органом було прийнято спірне рішення про коригування митної вартості.
Проте, вказані твердження апелянта спростовуються наявними у справі матеріалами, які підтверджують дотримання посадовими особами митниці всіх вимог та норм митного законодавства при здійсненні митних формальностей та процедур.
Під час здійснення митного контролю за правильністю визначення митної вартості товару з врахуванням поданих у вказаних цілях разом з ВМД документів було встановлено, що документи, подані на підтвердження митної вартості товару, мають наступні розбіжності: в CMR вказана умова поставки EXW SLUBICE, а у фактурі № 71000083 від 10 вересня 2020 року умови поставки FCA SLUBICE - вартість товару вказана у фактурі № 71000083 від 10 вересня 2020 року не відповідає вартості в копії митної декларації країни відправлення 20 PL412020E0515041 від 10 вересня 2020 року.
У зв`язку з вищевикладеним, а також враховуючи положення статті 53 МК України, декларанту запропоновано у 10-ти денний термін надати наступні додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості: - висновки про вартісні та якісні характеристики оцінюваного товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; - за наявності - платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - транспортні (перевізні) документи, документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; - виписку з бухгалтерської документації.
За результатами проведеної письмової консультації щодо вибору методу визначення митної вартості товару, а також враховуючи відмову декларанта подавати інші документи, митницею прийнято рішення про коригування митної вартості № UA205050/2020/000082/2 від 23 вересня 2020 року, згідно якого митну вартість товару визначено на рівні 8,32 PLN/кг згідно МД UA100060/2020/332659 від 06.09.2020.
Таким чином, декларантом вказаний товар оформлено у вільний обіг 24.09.202 року згідно МД № UA205050/2020/045256 з наданням гарантій, передбачених ч.7 ст.55 МК України.
Заслухавши суддю-доповідача, представника позивача, який просив задоволити апеляційну скаргу, представника відповідача, яка просила залишити без змін рішення суду, обговоривши доводи апеляційної скарги та перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.
Згідно ч.1 та ч. 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що між товариством з обмеженою відповідальністю "FOLLAREX" (Продавець) та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (далі - Покупець) укладено контракт № 01/09/2020 від 07 вересня 2020 року, відповідно до умов якого продавець продає, а покупець купує товари за рахунком проформою до цього Договору, в кількості, асортименті, по цінам і відповідності технічним умовам, вказаних в рахунку проформі, до цього Договору, є невід`ємною частиною цього договору (а. с. 15-18).
15 вересня 2020 року до Волинської митниці ДМС, декларантом було подано імпортну декларацію з метою митного оформлення товару - будівельно оздоблювальних матеріалів, виробництва Польщі. Зокрема, це були наступні матеріали - плівка з полімерів етилену, одношарова, завтовшки більше ніж 0,125 мм.
1) Ізоляція фундаментів FOLLA FOLIAREX IZOLACJA /FI 4000х0200х25СЕ - 540 рулонів;
2) Ізоляція фундаментів FOLLA FOLIAREX IZOLACJA /FI 5000х0200х20СЕ - 540 рулонів;
3) Ізоляція фундаментів FOLLA FOLIAREX IZOLACJA /FI 6000х0200хЗЗСЕ - 80 рулонів;
4) Ізоляція фундаментів FOLLA FOLIAREX IZOLACJA /FI 4000x0300x25-N - 100 рулонів;
5) Ізоляція фундаментів FOLLA FOLIAREX IZOLACJA /FI 5000x0300x20-N - 100 рулонів;
6) Ізоляція фундаментів FOLLA FOLIAREX IZOLACJA /FI 6000x0300x33-N - 68 рулонів.
Вищевказана декларація зареєстрована за номером UA 20500/2020/043457.
Відповідно до зазначеної декларації митну вартість заявлено за основним методом визначення вартості за ціною договору у розмірі 60044, 00 польських злотих. Разом з митною декларацією подано ряд документів: пакувальний лист від 10 вересня 2020 року № 71000083, рахунок-фактуру від 10 вересня 2020 року № 71000083, автотранспортну накладну від 10 вересня 2020 року, сертифікат з перевезення від 10 вересня 2020 року № PL/MF/AN0533887, банківський платіжний документ від 09 вересня 2020 року, акт огляду від 14 вересня 2020 року, документ, що підтверджує вартість перевезення від 11 вересня 2020 року № 17, прайс-лист від 26 серпня 2020 року, висновок експерта від 15 вересня 2020 року № В-965, договір від 07 вересня 2020 року № 01/09/2020, договір про перевезення від 11 вересня 2020 року №11/09/2020, експортну декларацію від 10 вересня 2020 року.
Під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів посадовою особою митниці встановлено, що митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за ціною договору тощо товарів, які імпортуються та за рівнем, визначеним декларантом, у зв`язку з тим, що документи, подані декларантом до митного оформлення товару та додатково надані за електронною митною декларацією містять розбіжності та неточності, зокрема:
- в CMR вказана умова поставки EXW SLUBICE, a у фактурі № 71000083 від 10 вересня 2020 року умови поставки FCA SLUBICE;
- вартість товару, вказана в фактурі № 71000083 від 10 вересня 2020 року не відповідає вартості в копії митної декларації країни відправлення 20PL412020Е0515041 від 10 вересня 2020 року.
У зв`язку з тим, що документи містять розбіжності і неточності з метою перевірки відомостей, що підтверджують заявлену митну вартість відповідно до статті 53 МК України декларанту було запропоновано в 10-ти денний термін надати: висновки про вартісні та якісні характеристики оцінюваного товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; за наявності - платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи; документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; виписку з бухгалтерської документації.
Перелічені документи позивачем не надані.
Однак, 23 вересня 2020 року декларант подав заяву, у які зазначив, що усі документи, які підтверджують митну вартість товару надано до декларації. Інших документів не додано.
При цьому, позивач надав пояснення від бюро митних послуг TIR TRANS адресоване 000 "SUCCESS TRADE", Білорусь.
Так, 23 вересня 2020 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA205050/2020/000082/2, яким визначив митну вартість імпортованого товару за резервним методом у розмірі 153 337, 60 польських злотих.
Також, прийнята картка відмови № UA205050/2020/01238, якою відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів або приведення рівня митної вартості в графах 12, 45 МД  у відповідність до Рішення про визначення митної вартості № UA205050/2020/000082/2 від 23 вересня 2020 року.
В подальшому товар було випущено у вільний обіг у зв`язку із сплатою митних платежів згідно з митною вартістю товару, визначеною декларантом, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до частини сьомої  статті 55 МК України.
Вважаючи дії митного органу щодо визначення вартості придбаного позивачем та ввезеного на територію України товару на рівні 153 337,60 польських злотих, що значно вище його задекларованої вартості, протиправними та не погоджуючись із коригуванням митної вартості товару та карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів позивач звернулася до суду з цим позовом.
Відмовляючи у задоволенні даного позову, суд першої інстанції мотивував це тим, що у зв`язку з ненаданням додаткових документів митний орган правомірно прийняв оскаржуване рішення про коригування митної вартості. Відповідач визначив митну вартість транспортного засобу за резервним методом.
Судом апеляційної інстанції здійснено перевірку висновків суду першої інстанції щодо відповідності дій відповідача вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України, внаслідок чого суд апеляційної інстанції не погоджується з такими та вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до частини 1 та 2 ст. 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Згідно з частиною четвертою статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно з частиною шостою статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
За правилами статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4)виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Отже, передбачене ч.5 ст.54 МК України право митного органу на витребування у декларанта додаткових документів реалізується виключно з підстав, які передбачені цим кодексом, а саме ч.3 ст.53 МК України надання декларантом документів, які містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо піни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Саме по собі спрацювання автоматизованої системи аналізу і управління ризиками не є безумовною підставою витребувати додаткові документи.
Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості.
З декларації вбачається, що до неї було подано додатки в яких були наявні всі обов`язкові документи передбачені ч. 1, 2 ст.53 МК України. На вимогу митниці, 24.09.2020 року, декларант надав митниці документи передбачені рішенням UA 205050/2020/000082/2, однак митниця не чекаючи закінчення терміну, встановленого нею - до 25 вересня 2020 року, 23 вересня 2020 року прийняла рішення про коригування митної вартості. 
У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МК України. За правилами частини третьої, восьмої згаданої статті кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності (частина четверта статті 57 МК України).
Таким чином, відповідач при виборі методу визначення митної вартості повинен проводити консультації з декларантом, обмінюючись наявною у кожного з них інформацією. При цьому застосування резервного методу відповідно до вимог, встановлених статтею 64 МК України можливе лише за наявності обґрунтованих підстав незастосування попередніх п`яти. Витребування митним органом додаткових документів має відбуватися у випадку наявності обґрунтованого сумніву у достовірності поданих декларантом відомостей.
Згідно з пунктом 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року №598, у рішенні вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59-61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів); посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні. Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.
Відповідно до п. 5 «Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України», затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 року № 689, під час робіт з аналізу, виявлення та оцінки ризиків можуть використовуватися такі джерела інформації: спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи ДФС; спеціалізовані видання, які містять інформацію про ціни, сформовані на світовому ринку; інформація, отримана від ДФС, про ціни на товари та/або сировину, матеріали, комплектуючі, які входять до складу товарів; інформація, отримана від митних органів іноземних держав за результатами перевірки автентичності документів, які подавалися під час митного контролю та митного оформлення товару; інформація, отримана за результатами здійснення митного контролю, в тому числі, за результатами проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства з питань державної митної справи; інформація, отримана від державних органів, установ та організацій на запити територіальних органів та/або ДФС; цінова інформація, отримана в рамках домовленостей, укладених між ДФС та асоціаціями, спілками та іншими об`єднаннями імпортерів та виробників; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, що мають відповідні повноваження згідно із законодавством; інформація отримана з мережі Інтернет.
Наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.
Особливості пропуску та оподаткування товарів, що переміщуються (пересилаються) через митний кордон України громадянами передбачено Розділом XII Митного кодексу України.
У відповідності до ч 1 ст. 364 МК України цей розділ регулює умови та порядок пропуску та оподаткування товарів, що переміщуються (пересилаються) через митний кордон України громадянами для особистих, сімейних та інших потреб, не пов`язаних зі здійсненням підприємницької діяльності.
Відповідно до ст. 368 МК України для цілей оподаткування товарів, що переміщуються (пересилаються) громадянами через митний кордон України, застосовується фактурна вартість цих товарів, зазначена в касових або товарних чеках, ярликах, інших документах роздрібної торгівлі, які містять відомості щодо вартості таких товарів. При визначенні фактурної вартості товарів, які переміщуються у несупроводжуваному багажі та вантажному відправленні, крім вартості самих товарів враховується вартість їх страхування та перевезення (фрахту) до моменту перетинання ними митного кордону України. Особа, яка декларує товари, вправі довести достовірність відомостей, представлених для визначення їх фактурної вартості. У разі наявності доказів недостовірності заявленої фактурної вартості товарів органи доходів і зборів визначають їх вартість самостійно, на підставі ціни на ідентичні або подібні (аналогічні) товари відповідно до вимог цього Кодексу.
Положення ст. 368 МК України надає право митному органу визначити вартість самостійно на підставі ціни на ідентичні або подібні (аналогічні) товари лише у разі наявності доказів недостовірності заявленої фактурної вартості товарів, які митний орган у своєму рішенні про коригування митної вартості товару не навів.
Крім того, положення ст. 368 МК України наділяє правом митний орган самостійно визначити митну вартість товару лише на підставі ціни на ідентичні або подібні (аналогічні) товари.
Апеляційним судом встановлено, що в підтвердженням оплати товару було надано відповідачу інвойс проформа № 01/09/2020 від 07.09.2020. Згідно вказаної фактури вартість товару становить 60044 польських злотих.
Відтак, сумніви митного органу щодо складових митної вартості товару ґрунтуються виключно на його припущеннях.
Поряд з цим, у своїй постанові від 29.05.2019 у справі №818/6493/13-а Верховний Суд зазначає, що однієї лише вказівки на наявність розбіжностей та недоліків у поданих документах, без роз`яснення, в чому такі розбіжності полягають, який їхній вплив на митну вартість оцінюваного товару і чому без їх усунення заявлена митна вартість не може бути визнана, недостатньо для висновку про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості.
Не наведення митницею в рішенні про коригування митної вартості товарів обставин, про які зазначено вище, свідчить про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний, методу визначення митної вартості оцінюваного товару
Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Отже, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.
При цьому, рішення про коригування митної вартості товарів таких відомостей не містить.
Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі № 825/648/17 (№ К/9901/16592/18).
Згідно з пунктом 2 параграфу (а) статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі  1994 року оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито або аналогічного товару і не повинна базуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості. Відповідно до пункту 2 параграфу (Ь) статті VII цієї угоди під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи аналогічний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно з пунктом 2 параграфу (с) статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року якщо дійсна вартість не може бути визначена відповідно до параграфу (Ь) цього параграфа, оцінка для митних цілей повинна базуватися на найближчому еквіваленті такої вартості, який можна визначити.
Коригування митної вартості імпортованого позивачем транспортного засобу відповідачем проведено у зв`язку з наявними сумнівами у правильності визначення митної вартості автомобіля декларантом.
Поряд з цим, відповідно до норм статей 51-58 МК України, самої констатації суб`єктом владних повноважень наявних у нього сумнівів щодо вартості товарів недостатньо для прийняття рішення про коригування такої вартості, вказаний сумнів повинен бути обґрунтований з покликанням на інформацію, яка стала підставою його виникнення.
Крім цього, в підтвердження своєї позиції відносно визначеної вартості товару, митним органом не надано жодного доказу, який би спростував зміст інвойсу проформи № 01/09/2020 від 07.09.2020 та платіжного доручення від 09.09.2020, в яких вказано узгоджену вартість автомобіля в сумі 60044 польських злотих, в тому числі будь-які відомості про отримання від компетентних органів країни експорту інформації щодо підтвердження чи не підтвердження обставини відчуження позивачу товару та отримання або не отримання від позивача коштів в сумі 60044 польських злотих та/або іншої суми за проданий товар.
Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів (постанова Верховного Суду від 19.02.2019 у справі № 805/2713/16-а).
Щодо вимоги контролюючого органу надати виписку з бухгалтерської документації щодо формування відпускної ціни товару слід зазначити що виписка з бухгалтерської документації щодо формування відпускної ціни товару це документи які належать і формуються експортером (продавцем товару). Оскільки чинним законодавством, а також умовами договору не передбачено обов`язку надання цих документів, а також враховуючи, що вони можуть містити ознаки комерційної таємниці, дана документація не була надана експортером для позивача, відтак, дана вимога не може і не могла бути виконана підчас митного оформлення товару, не може носити обов`язковий характер, тому не може бути причиною відмови у митному оформлені за поданими документами.
Апеляційний суд також обумовлює і ту обставину, що польська сторона у відповіді на запит на ім`я позивачки, оригінал та переклад якого знаходиться в матеріалах справи (а.с.20, 21) зазначила, що помилково до митної декларації взято вартість товару у валюті євро (EUR). Дійсна ціна у рахунку виражена в злотих (PLN). Також була помилка в полі супровідній накладній (СMR), щодо умов поставки: це EXW SLUBICE, a повинна бути FCA SLUBICE.
Крім цього, експертним висновком № В-965 від 15.09.2020 (а.с. 14) Волинська торгово-промислова палата підтвердила дійсну вартість зазначених товарів у польських злотих, що апеляційний суд розцінює як належне спростування доводів митниці щодо вартісних показників товарної продукції. 
Враховуючи те, що суб`єкт владних повноважень не довів правомірності свого рішення, а подані позивачем до митного оформлення документи є достатніми для підтвердження заявленої вартості товарів, колегія суддів дійшла висновку, що рішення про коригування митної вартості товарів Волинської митниці Держмитслужби № UA205050/2020/000082/2 від 23 вересня 2020 року та картка відмови у митному оформленні № UA20500/2020/01238 від 23 вересня 2020 року.  
За пунктами 3, 4 ч.1 ст.317 КАС підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
В підсумку, такі обставини є безсумнівною підставою для скасування рішення суду першої інстанції та прийняття постанови про задоволення позову з наведених вище підстав.
Відповідно до ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як встановлено з матеріалів справи, ФОП ОСОБА_1 згідно платіжного доручення №7 від 16.10.2020 (а. с. 9) за подання позовної заяви сплатила судовий збір у розмірі 4545,47 грн, а за подання апеляційної скарги згідно платіжного доручення № 40 від 10.05.2021 сплатило судовий збір у розмірі 6818,20 грн.
Враховуючи повне задоволення позову та вимоги ст.139 КАС України, слід стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці Держмитслужби судовий збір в розмірі 11 363,67 грн.

Керуючись ч.3 ст. 243, ст.ст. 139, 308, 311, п. 2 ч. 1 ст. 315, ст. ст. 317, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

                                                    ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 - задоволити.

Рішення Волинського окружного адміністративного суду від 04 січня 2021 року у справі № 140/15151/20, - скасувати та прийняти постанову, якою позов задоволити.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Волинської митниці Державної митної служби № UA205050/2020/000082/2 від 23 вересня 2020 року 
Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA20500/2020/01238.  

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці Держмитслужби (44350, вул. Призалізнична, 13, смт. Римачі, Любомльський район, Волинська область, код ЄДРПОУ 43350888) на користь ФОП ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) 11363 (одинадцять тисяч триста шістдесят три) гривні 67 копійок сплаченого судового збору.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя	 	М. П. Кушнерик 	
судді	 	Л. П. Іщук 	
 	 	О. Б. Заверуха 	
Повне судове рішення складено 03.08.21