ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
06 вересня 2021 року           справа №360/1368/20 

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі суддів Гайдара А.В., Гаврищук Т.Г., Казначеєва Е.Г., розглянув в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Шапарської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів Білокуракинської селищної ради Луганської області  на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2020 р.  у справі  № 360/1368/20 (головуючий І інстанції Тихонов І.В.)  за позовом  Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області до Шапарської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів Білокуракинської селищної ради Луганської області про вжиття заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю),-
                                                 В С Т А Н О В И В:
Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області  (далі – позивач) звернулося до Луганського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Шапарської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів Білокуракинської селищної ради Луганської області (далі – відповідач) в якому просив застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до відповідача у вигляді зупинення експлуатації будівель та приміщень, розташованих за адресою: 92250, Луганська область, Білокуракинський район, с. Шапарівка, провул. Шкільний, буд. 2 “А”, до повного усунення всіх порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки в зазначеній будівлі, вказаних в Акті перевірки. (арк.справи 1-3)
Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2020 року у справі № 360/1368/20 позов задоволений, внаслідок чого: застосовано заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до Шапарської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів Білокуракинської селищної ради Луганської області у вигляді зупинення експлуатації будівлі та приміщень, що розташовані за адресою: 92250, Луганська область, Білокуракинський район, с. Шапарівка, провул. Шкільний, буд. 2 “А”,  до повного усунення всіх порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки в зазначеній будівлі, вказаних в Акті перевірки від 22.01.2020 № 8. (арк.справи 15-18)
Відповідач не погодився з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду через порушення норм матеріального та процесуального права та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позову. 
Сторони у судове засідання не прибули, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду судового засідання, тому, у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства, колегія суддів апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Відповідно до вимог частини 1 статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, встановила наступне.
Позивач – Шапарська загальноосвітня школа І-ІІ ступенів Білокуракинської селищної ради Луганської області зареєстрована як  юридична особа за кодом ЄДРПОУ 26341164. 
На підставі наказу ГУ ДСНС України в Луганській області від 13.12.2019 № 405-НО “Про проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю)” (арк.спр. 5-8) та посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 02.01.2020 № 223 (арк.спр. 9) посадовими особами Білокуракинського міськрайонного відділу ГУ ДСНС у Луганській області проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) відповідача, за наслідками якої складено акт від 22.01.2020 № 8  за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки (арк.спр. 10-21).
Вищезазначеним актом перевірки виявлено наступні порушення:
-          пункт 2.5. Розділу III ППБУ  - не оброблені дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) будинку засобами вогнезахисту;
-          пункт 1.2 Розділу V ППБУ  - не обладнані приміщення школи, котельної системою пожежної сигналізації;
-          пункт 1.2 Розділу V ППБУ - не обладнані будівлі та приміщення системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей;
-          пункт 1 Розділу VI ППБУ  - не забезпечений заклад (установа) зовнішнім протипожежним водопостачанням;
-          пункт 1.21. Розділу IV ППБУ  - не виконаний захист будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів;
-          пункт 1.21. Розділу IV ППБУ - пункт 9.2.7 ДСТУ Б.В.2.5-38:2008  - відсутня необхідна документація на пристрої блискавкозахисту (паспорт блискавкозахисних пристроїв і паспорт заземлювачів пристроїв блискавкозахисту, журнал обліку стану пристроїв блискавкозахисту);
-          пункт 3.17 Розділу V ППБУ - не здійснене технічне обслуговування вогнегасників;
-          пункт 3.10. Poздiл V ППБУ - не розміщені переносні вогнегасники шляхом: навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1.5 .м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для її повного відчиненіїя: установлення  у спеціальні тумби, на підставки, що надійно закріплені, на підлозі (якщо дозволяє конструкційне виконання);
-          пункт 1.6. Розділу IV ППБУ  - з`єднання жил електропроводів виконано за допомогою “холодної скрутки” (підсобне приміщення спортзалу, підсобне приміщення майстерні);
-          пункт 2.37. Розділу III ППБУ - допускається улаштування на шляхах евакуації труб систем опалення, які перешкоджають вільній евакуації людей (І поверх, спортлал);
-          пункт 2,3 Розділу ППБУ - не встановлені протипожежні двері з нормованою межею вогнестійкості (приміщення електрощитової, бібліотека);
-          пункт 1.1. 4.1 Розділ IV ППБУ 12 - не передбачена окрема групова лінія освітлення основних проходів у котельній, світильниками та проводкою які виконані для вибухонебезпечної зони класу 2 з пусковою арматурою та запобіжниками встановленими поза приміщеннями котельні;
-          пункт 16 Розділу ППБУ - не пройшли посадові особи та працівники навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 “Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях”;
-          пункт 1 розділу 4 Правил техногенної безпеки, затверджені наказом МВС 05.11.2018 № 879 - не забезпечені працівники засобами індивідуального захисту;
-          ст. 9 Закону України “Про об`єкти підвищеної небезпеки”, п. 3 Порядку ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки, затвердженого постановою КМУ від 11.07.2002 № 956 - відсутні матеріали щодо проведення ідентифікації об`єкта підвищеної небезпеки та потенційно небезпечного об`єкту (котельна).
Акт підписано директором Шапарської ЗОШ – Нізійовою Н.А., зауважень до перевірки не має,  зауваження відсутні (арк.спр. 21 зв.).
Станом на 30.09.2020 року заходи державного нагляду (контролю) з метою перевірки усунення порушень, вищезазначених в Акті № 8 від 22.01.2020,  не були усунуті в повному обсязі.
Дослідивши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, колегія суддів дійшла наступного.
Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини першої статті 6 Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон № 877), підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов`язкової звітності, поданих суб`єктом господарювання; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю); обґрунтоване звернення фізичної особи про порушення суб`єктом господарювання її законних прав. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення; неподання у встановлений термін суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
Відповідно до частини сьомої  статті 7 Закону №877 на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Згідно з частиною першою статті  47 Кодексу цивільного захисту України, державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», цього Кодексу та інших законодавчих актів.
На підставі частин першої та другої статті  64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 року №1052 (зі змінами та доповненнями, далі - Положення), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.
Основними завданнями ДСНС є: реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб (підпункт 1, 2 пункту 3 Положення).
В силу приписів пункту 4 Положення, ДСНС відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, організовує і здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання.
Пунктом 7 Положення визначено, що ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Згідно з пунктами 1, 2 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 р. №1417 далі за текстом ППБУ), ці Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд. Ці Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.
Відповідно до частини третьої статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
На підставі частини другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Як визначено статтею  70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Таким чином, зміст вищевказаних норм законодавства свідчить, що застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей. Застосування таких заходів обумовлюється виключно наявністю підстав, передбачених статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, зокрема, фактом недотримання вимог пожежної безпеки. 
Орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємства.
Визначення небезпечного чинника міститься у пункті 26 статті 2 Кодексу цивільного захисту України, який означає складову частину небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.
Встановлені позивачем при зверненні до суду з цим позовом порушення,  зазначені в акті від 22.02.2020 за № 8,  в тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, оскільки стосуються, зокрема, протипожежних норм.
Отже, є безпідставними доводи апелянта, що порушення, які існували на час розгляду справи судом першої інстанції,  не є критичними та не становлять загрозу життю та здоров`ю дітей, а зупинення експлуатації будівлі школи порушить права дитини на освіту.
Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, письмовими, речовими і електронними доказами.
На час ухвалення місцевим судом оскаржуваного рішення відповідачем не було надано жодного доказу, який би вказував та підтверджував повного усунення порушень, що виявлені позивачем під час позапланової перевірки.
Разом з тим, суд звертає увагу, що абзацом 1 частини першої статті 6 Закону №877-V встановлено, що підставою для здійснення позапланових заходів є подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням.
Отже, належним доказом усунення суб`єктом господарювання порушень, виявлених під час перевірки та які слугували підставою для звернення до суду з позовом про застосування заходів реагування, є відповідний акт перевірки, в якому буде вказано про повне усунення обставин (порушень), що слугували підставою для вжиття заходів реагування.
Відповідно до частини першої статті 3 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за принципом пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності.
Зважаючи на те, що відповідачем не були усунуті порушення вимог пожежної та техногенної безпеки в будівлі дитячого садка, де перебуватимуть діти, суд першої інстанції правильно вважав недопустимою експлуатацію таких будівель до повного усунення виявлених перевіркою порушень.
Таким чином, оскільки на час розгляду справи (в тому числі під час апеляційного перегляду) доказів, які б свідчили про повне усунення відповідачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не було надано, а ті порушення, які залишались, продовжували створювати загрозу життю та здоров`ю людей, місцевий суд вірно вважав, що наявність наведених порушень вимог протипожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.
Такий правовий висновок зроблено Верховним Судом у постанові від 26.06.2018 у справі № 803/209/16.
За приписами пункту 1 частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвали судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Оскільки судом першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги правильно встановлені обставини справи, судове рішення є обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування  рішення суду першої інстанції не вбачається.
Відповідно до статті 139 КАС України розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 327, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
                                                   ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Шапарської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів Білокуракинської селищної ради Луганської області  на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2020 р.  у справі  № 360/1368/20 – залишити без задоволення.
Рішення Луганського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2020 р.  у справі  № 360/1368/20 – залишити без змін.   
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.
Повне судове рішення складено 06 вересня 2021 року.

Судді                                                                                               А.В. Гайдар
                                                                                                         Т.Г. Гаврищук    
                                                                                                           Е.Г. Казначеєв