КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
                                   
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М        У К Р А Ї Н И
 
15 вересня 2021 року                                                                                              м. Київ
 
Унікальний номер справи № 756/16286/20 
Апеляційне провадження 22-ц/824/11713/2021  
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
судді - доповідача Махлай Л.Д., 
суддів Немировської О.В., Ящук Т.І.
 
сторони          
позивач                      Приватне акціонерне товариство
«ДТЕК Київські регіональні електромережі»
 
відповідач                 ОСОБА_1 

            розглянувши в письмовому провадженні апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі», подану через представника Василенко Ольгу Василівну, на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 31 травня 2021 року, ухвалене під головуванням судді Тихої О.О., у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію, 
 
в с т а н о в и в :
 
у грудні 2020 року ПрАТ«ДТЕК Київські Електромережі» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому з просило стягнути з заборгованість за не обліковану електричну енергію у сумі 23 322,62 грн.
В обґрунтування позову зазначало, що ОСОБА_1 мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , та є споживачем електричної енергії, яку постачає            ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» (особовий рахунок № НОМЕР_1 ).
28.09.2016 представниками товариства при перевірці приладу обліку електроенергії за місцем проживання відповідачки виявлені порушення: втручання у параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показів, оскільки при підключенні зразкового лічильника (chekmeter 2.3) розрахунковий лічильник не дораховує спожиту електричну енергію та має похибку «-50 %».
За наслідками перевірки складено акт про порушення № 37215 від 28.09.2016. Відповідач була присутня при складанні вказаного акту.
20.10.2016 проведено експертизу лічильника (заводський № 70013017 типу СО-5000), знятого при перевірці, за результатами якої виявлено, що внаслідок пошкодження (перетискання) пломб держповірки та виробника отримано несанкціонований доступ до конструкції лічильника, в результаті внесених змін в електросхему лічильник не дораховує 58,97 % спожитої електроенергії, у зв`язку з чим вказаний лічильник визнано непридатним до подальшої експлуатації.
01.11.2016 на засіданні комісії з розгляду актів порушень Правил користування електричною енергією для населення відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ,  визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії за період з 29.09.2013 по 28.09.2016 у сумі 23 322,64 грн.
На теперішній час сума вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, відповідачкою не сплачена.
Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 31.05.2021 у позові відмовлено.
Не погоджуючись з даним рішенням суду, ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі»  через представника подало апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення суду та ухвалити нове про задоволення позову в повному обсязі. Посилається на неправильне застосування норм матеріального права, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи. А саме, судом першої інстанції неправильно застосовано строк позовної давності, про застосування якого заявлено відповідачкою. Суд не врахував, що вони у межах позовної давності зверталися з таким позовом до ОСОБА_2 , з яким укладено договір про користування електричною енергією, проте ухвалою суду від 04.03.2020 закрито провадження у справі у зв`язку із смертю відповідача. На момент звернення з таким позовом вони не мали відомостей про смерть ОСОБА_2 . Апелянт вважає, що позовна давність зверненням з позовом до ОСОБА_2 була перервана, а судом неправильно застосовано положення ч. 1, 2 ст. 264 ЦК України. Перебіг строків позовної давності розпочався на наступний робочий день, після винесення ухвали про закриття провадження.  
Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомленням учасників справи.
Вислухавши доповідь судді, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що 04.04.2005 між АЕК «Київенерго» та ОСОБА_2 укладено договір про користування електричною енергією № 15036400419.
Відповідно до пункту 2.3 Статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», затвердженому 22.12.2017 загальними зборами акціонерів, ПАТ «ДТЕК Київські електромережі», є правонаступником ПАТ «Київенерго».
ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» постачає електричну енергію у квартиру АДРЕСА_1 , в якій проживає відповідачка.
Згідно зі свідоцтвом про право власності на житло, виданим Фондом комунального майна Мінського району на підставі розпорядження (наказу) № 11668 від 14.10.1994, вищезазначена квартира належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .
Згідно договору дарування частини квартири від 07.07.1998, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кондратенком М.І. в реєстрі за № 3032,  ОСОБА_2 подарував ОСОБА_1 1/4 частину цієї квартири.
28.09.2016 при перевірці представниками ПАТ «Київенерго» засобів обліку електричної енергії за адресою вищевказаної квартири виявлено порушення споживачем ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику»,  п.п. 9, 10, 42 Правил користування електричною енергією для населення, а саме: виявлені явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показів, при підключенні зразкового лічильника (chekmeter 2.3) розрахунковий лічильник недораховує спожиту електричну енергію та має похибку «-50%». Лічильник та пломби потребують проведення експертизи.
За результатом вказаної перевірки складно акт про порушення (ПКЕЕН) № 37215 від 28.09.2016 Даний акт складений у присутності ОСОБА_1 , підписаний та отриманий останньою. Під час складання акта відповідачка ніяких зауважень, окрім відомостей щодо отримання вказаного акта не внесла.
Відповідно до акта № 1589 проведення експертизи лічильників електроенергії від 20.10.2016 за результатами експертизи лічильник № 70013017, типу СО-5000, який знято при складанні акта про порушення № 37215 від 28.09.2016, визнано непридатним.
Відповідно до протоколу № 2499 від 01.11.2016 на засіданні комісії по розгляду акта про порушення № 37215 від 28.909.2016 ПАТ «Київенерго» прийнято рішення про нарахування суми збитків недорахованої електричної енергії по об`єкту розташованому за адресою: АДРЕСА_3 , за період з 29.09.2013 по 28.09.2016 у розмірі - 23 322,64 грн.
02.11.2016 ПАТ «Київенерго» на адресу ОСОБА_2 та ОСОБА_1 скеровано лист № 030/34-3500, в якому останнім запропоновано здійснити оплату вищезазначеної суми. Вказаний лист отримано відповідачем 04.11.2016, що підтверджується копією поштового повідомлення (0420522002630).
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем пропущено позовну давність, про застосування якої заявлено відповідачкою.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.
Відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.
За змістом ч. 3 та ч. 4 ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.
За загальним правилом, передбаченим ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.
Відповідно до ч. 1 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.
За матеріалами справи встановлено, що 19.09.2019 ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» звернулося до Оболонського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію, нараховану на підставі акта про порушення № 37215 від 28.09.2016, який є предметом розгляду і у даній справі.
27.09.2019 ухвалою Оболонського районного суду м. Києва відкрито провадження у цивільній справі № 756/12524/19 за позовною заявою ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.
Під час розгляду вказаної справи з`ясовано, що відповідач ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , тобто майже за три роки до звернення позивача до суду з даним позовом.
Ухвалою суду від 04.03.2020 провадження у справі № 756/12524/19 закрито у зв`язку із смертю відповідача, яка сталася до подачі позову.
16.12.2020 ПрАТ«ДТЕК Київські Електромережі» звернулося до суду з таким же позовом до ОСОБА_1 , та вважає, що у зв`язку з постановленням ухвали про закриття провадження перебіг позовної давності було перервано.
Відповідачка подала заяву про застосування позовної давності та вважає, що перебіг позовної давності не було перервано.
Відповідно до ст. 264 ЦК України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку.  Позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується.
Отже, з учиненням позову в установленому порядку до одного з кількох боржників переривається перебіг позовної давності щодо вимог до цього боржника. Так само, коли пред`явлено позов щодо частини вимоги (боргу), право на яку має позивач, перебіг позовної давності щодо цієї частини вимоги переривається і починає спливати заново. Що ж до вимог до інших боржників або до частини боргу, які не охоплюються пред`явленим позовом, то позовна давність щодо них, не переривається. Протягом нового строку давності спір може бути остаточно вирішений у судовому порядку або позивач може вчинити новий позов до відповідача.
Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові 24.04.2019 у справі № 523/10225/15-ц позовна давність шляхом пред`явлення позову переривається саме на ту частину вимог (право на яку має позивач), що визначена ним у його позовній заяві. Що ж до вимог, які не охоплюються пред`явленим позовом, та до інших боржників, то позовна давність щодо них не переривається. Обов`язковою умовою переривання позовної давності шляхом пред`явлення позову також є дотримання вимог процесуального закону щодо форми та змісту позовної заяви, правил предметної та суб`єктної юрисдикції та інших, порушення яких перешкоджає відкриттю провадження у справі.
З матеріалів справи вбачається, що на час перевірки приладу обліку електричної енергії працівниками позивача 28.09.2016 у квартирі, розташованій за адресою: АДРЕСА_3 ОСОБА_2 не був співвласником цієї квартири, оскільки відчужив належну йому частку ОСОБА_1 за договором дарування ще 07.07.1998, та позивач не мав перешкод встановити належних користувачів електроенергії як на час складання акта про порушення, так і на час розгляду питання щодо порушення на комісії  01.11.2016.
Як вбачається з листа позивача від 02.11.2016 вимога про сплату вартості не облікованої електричної енергії у сумі 23 322,64 грн була заявлена як до ОСОБА_2 , так і до ОСОБА_1 .
Натомість з позовом до суду 19.09.2019 ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» звернулося лише до ОСОБА_2 . До іншого боржника вимог не заявлялося.
Відтак, виходячи з приписів ст. 264 ЦК України пред`явлення позивачем позову до ОСОБА_2 не перервало перебігу позовної давності по вимогах до іншого боржника ОСОБА_1 .
Крім того, як вказувалося вище обов`язковою умовою переривання позовної давності шляхом пред`явлення позову є дотримання вимог процесуального закону щодо форми та змісту позовної заяви, правил предметної та суб`єктної юрисдикції та інших, порушення яких перешкоджає відкриттю провадження у справі. Позивач звернувся 19.09.2019 з позовом до ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто звернувся з позовом до особи, яка не мала ні  цивільної правоздатності, ні цивільної дієздатності.
Відповідно до ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється  у момент її смерті.
За вказаних обставин суддя відмовляє у відкриття провадження на підставі п. 6 ч. 1  ст. 186 ЦПК України.
Тобто на час подачі позову до ОСОБА_2 позивачем були допущені порушення,  які перешкоджали відкриттю провадження. Таке провадження було відкрите через не повідомлення позивачем суд про обставини смерті відповідача.
Доводи апеляційної скарги про те, що позивач не знав про смерть  ОСОБА_2 не спростовують висновків суду про пропуск позовної давності, оскільки протягом періоду з часу виявлення порушення (28.09.2016) та до подачі позову до ОСОБА_2 (19.09.2019) позивач не мав будь - яких перешкод визначитися з належним відповідачем у справі.
За таких обставин колегія суддів прийшла до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним і обґрунтованим і не може бути скасоване з підстав, викладених у апеляційній скарзі.
Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381-383 ЦПК України, суд
 
п о с т а н о в и в :
 
апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі»залишити без задоволення.
Рішення Оболонського районного суду м. Києва від 31 травня 2021 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню не підлягає, крім  з підстав, визначених у ст. 389 ЦПК України.
 
Постанова складена 15.09.2021.

 
Головуючий                                                                                     Л. Д. Махлай 

 
Судді                                                                                                 О. В. Немировська

 
                                                                                                                      Т. І. Ящук