П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

01 вересня 2021 р.	м.Одеса	Справа № 420/6373/20	
Головуючий в 1 інстанції: Білостоцький О.В.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді – доповідача	Кравця О.О.	
судді –	Зуєвої Л.Є.	
судді – 	Коваля М.П. 	
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державного Університету «Одеська політехніка» на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 30 березня 2021 року по справі №420/6373/20, прийнятого у порядку письмового провадження у складі судді Білостоцького О.В., за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області до Одеського національного політехнічного університету, Державного Університету «Одеська політехніка» про вжиття заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), -

ВСТАНОВИВ:

І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ І РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ:

16 липня 2020 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області звернулось до суду з позовом до Одеського національного політехнічного університету, Державного Університету «Одеська політехніка» , в якому просило:
застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до Одеського національного політехнічного університету (код ЄДРПОУ: 02071045), адреса юридичної особи: 65044, місто Одеса, проспект Шевченка, 1, у вигляді повного зупинення експлуатації будівель за адресами: м. Одеса, проспект Шевченка, 1, вулиця Маршала Говорова, 11а, 11б, 11в, 11г, 11д, 11е, провулок Матросова, 1, провулок Шампанський, 7, обмеження до них доступу, за винятком проведення робіт з усунення недоліків, зазначених в акті перевірки №226 від 20.03.2020 року, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, зазначених в акті перевірки №226 від 20.03.2020 року за номерами: №№ 1-26, 28-39, 41-55, 57, 58, 61-69, 71-76, 78-86, 88-102, 104-111, 113-143, 145-155, 157-183, 185-189, 191-209, 211-215, 217-238, 240-244, 246-262, 264-268, 270-285, 287-291, 293-347, 349-401, 403-452, 454-460, 462-472, 474-523.
Ухвалою від 16.07.2020 року у справі №420/5707/20 було відкрито спрощене позовне провадження, позовні вимоги позивача роз`єднано у самостійні провадження.
За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями Одеського окружного адміністративного суду адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області в частині позовних вимог про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) до Одеського національного політехнічного університету (код ЄДРПОУ: 02071045) юридична адреса: 65044, місто Одеса, проспект Шевченка, 1, у вигляді повного зупинення експлуатації будівель бібліотеки за адресою: м. Одеса, проспект Шевченка, 1, обмеження до них доступу, за винятком проведення робіт з усунення недоліків, зазначених в акті перевірки №226 від 20.03.2020 року, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, зазначених в акті перевірки №226 від 20.03.2020 року за номерами: 151-155, 157-167 було виділено у справу №420/6373/20.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 30 березня 2021 року позовні вимоги було задоволено.
Застосовано заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до Одеського національного політехнічного університету шляхом повного зупинення експлуатації будівель бібліотеки за адресою: м. Одеса, проспект Шевченка, 1, обмеження до них доступу, за винятком проведення робіт з усунення недоліків, зазначених в акті перевірки №226 від 20.03.2020 року, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, зазначених в акті перевірки №226 від 20.03.2020 року за номерами: 151-155, 157-167.

II.          КОРОТКИЙ ЗМІСТ ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ , УЗАГАЛЬНЕНІ  ДОВОДИ АПЕЛЯНТА ТА ІНШИХ  УЧАСНИКІВ АПЕЛЯЦІЙНОГО ПРОВАДЖЕННЯ:

Не погоджуючись з рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 30 березня 2021 року Державний Університет «Одеська політехніка»  подав апеляційну скаргу, в якій вважає, що судом 1-ї інстанції було порушено норми матеріального та процесуального права та просив його скасувати і ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.
Вимоги апеляційної скарги апелянт, обґрунтовує тим, що суд 1-ї інстанції безпідставно перейшов в порядок письмового провадження незважаючи на те, що в судовому засіданні суддя ухвалив рішення про витребування доказів з Позивача та допит свідків -посадових осіб ДСНС, які проводили перевірку.
Також апелянт вказує на те, що суд 1-ї інстанції не прийняв до уваги доводи відповідача - Одеського національного політехнічного університету, правонаступником якого є Державний університет «Одеська політехніка», про відсутність порушень зазначених в акті перевірки, так як він взагалі не міг, а ні підтвердити, а ні спростувати дані ствердження, оскільки не були допитані свідки по даній справі, про необхідність допиту яких була ухвалена ухвала. Взагалі, судом не була встановлена наявність будь - яких порушень з боку відповідача.
23.07.2021 року позивач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому вказує на законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції та просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

III.          ПРОЦЕДУРА АПЕЛЯЦІЙНОГО ПРОВАДЖЕННЯ: 

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 09 червня 2021 року апеляційну скаргу було залишено без руху. 
Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 липня 2021 року відкрито апеляційне провадження.
Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 18 серпня 2021 року призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні.
Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду були сповіщені належним чином відповідно до ст.124 -127 КАС України, представник позивача ГУ ДСНС України в Одеській області до початку  судового засідання заявив клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження, представник відповідача до судового засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, тому апеляційний суд вважає причини неявки неповажними та в порядку ст.311 КАС України продовжує розгляд справи в порядку письмового провадження.
Апеляційний суд, заслухавши доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що вона не підлягає задоволенню з наступних підстав: 

IV.          ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ :
Судом першої інстанції було встановлено, що у період з 16.03.2020 року по 20.03.2020 року на підставі наказу ГУ ДСНС України в Одеській області №420 від 11.12.2019 року (а/с 25) та посвідчення на проведення перевірки №265 від 16.03.2020 року (а/с 25зб-26) посадовими особами Головного управлінням Державної служби з надзвичайних ситуацій України в Одеській області Гоголем М.В., Кононенко Є.І., Леоновим О.С., ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , у присутності ректора Одеського національного політехнічного університету Оборського Г.О., (уповноваженої особи для участі у перевірці проректора з забезпечення навчальної науково-педагогічної діяльності та розвитку університету Полтавченко С.В.), за участю головного енергетика Одеського національного політехнічного університету Пошкурлат В.І., начальника служби охорони Одеського національного політехнічного університету Корсікова Л.О., головного інженеру Одеського національного політехнічного університету Сухомлинова С.М. було здійснено позапланову перевірку.
Під час перевірки було перевірено будівлі, споруди, приміщення, територію Одеського національного політехнічного університету на предмет додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, в тому числі будівель бібліотеки за адресою: м. Одеса, проспект Шевченка, 1.
За результатами проведення перевірки щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки ГУ ДСНС України в Одеській області було складено акт №226 від 20.03.2020 року (а.с.26зб-65), яким з боку відповідача було встановлено 17 порушень приписів Кодексу цивільного захисту України №5403-VI, Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України №1417 від 30.12.2014 року, та інших чинних нормативно-правових актів, стандартів, норм і правил у сфері пожежної та техногенної безпеки в частині, що стосуються будівель бібліотеки за адресою: м. Одеса, проспект Шевченка, 1.
Після складення акту перевірки його було надіслано відповідачу засобами поштового зв`язку (а.с. 66)
Відповідно до змісту вказаного акту, контролюючим органом у загальному складі порушень були встановлені порушення з боку відповідача, що створюють ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, та які зазначені у графі «Опис виявлених порушень вимог законодавства» (а.с.42-43), зокрема у:
пункті 151 - приміщення не обладнані автоматичною установкою пожежної сигналізації з виведенням сигналу на пульт централізованого спостереження пожежної охорони (ст.ст. 20, 55 Кодексу цивільного захисту України, п.1.2 Розділу V Правил пожежної безпеки в Україні);
пункті 152 - переносні вогнегасники не розміщуються шляхом навішування в вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для її повного відчинення; вогнегасники не відповідають вимогами Типових норм належності вогнегасників, Правил експлуатації вогнегасників, затверджених наказом Міністерств України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02 квітні 2004 року №152 (ст.ст. 20, 55 Кодексу цивільного захисту України, п.3.10 Розділу V Правил пожежної безпеки в Україні);
пункті 153 - місця знаходження первинних засобів пожежогасіння не забезпечені в повному обсязі вказівними знаками згідно з ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цветасигнальные и знаки безопасности» (ст.ст. 20, 55 Кодексу цивільного захисту України, п.3.10 Розділу V Правил пожежної безпеки в Україні);
пункті 154 - в приміщеннях бібліотеки відсутня табличка з указаним прізвищем відповідального за пожежну безпеку номер телефону найближчого пожежно-рятувального підрозділу та інструкція з пожежної безпеки (ст.ст. 20, 55 Кодексу цивільного захисту України, п.8 Розділу IIІ Наказу Міністерства освіти та науки України №974 від 15.08.16 року);
пункті 155 - допускається в приміщенні читальних зал на стелажах розташування розеток на горючій основі (ст.ст. 20, 55 Кодексу цивільного захисту України, п.1.17 Розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні);
пункті 157 - відсутній захист об`єкту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (ст.ст. 20, 55 Кодексу цивільного захисту України, п.1.21 Розділу ІV Правил пожежної безпеки в Україні, ДСТУ ЕN 62305:2012);
пункті 158 - допускається улаштування під сходовими клітками приміщень та шаф із захаращенням їх горючими матеріалами (ст.ст. 20, 55 Кодексу цивільного захисту України, п.2.37 Розділу III Правил пожежної безпеки в Україні);
пункті 159 - допускається захаращення шляхів евакуації різними предметами (ящики з піском) (ст.ст. 20, 55 Кодексу цивільного захисту України, п.2.37 Розділу III Правил пожежної безпеки в Україні);
пункті 160 - всі пожежні кран-комплекти не відповідають вимогам, а саме не працює кнопка пуску насосів підвищувачів; відсутній важіль для полегшення відкривання вентиля; навісні шафки не мають отвори для провітрювання і не пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання; в шафках не передбачено місце для зберігання двох вогнегасників; на дверцятах шаф, в яких знаходяться вогнегасники, мають бути нанесені відповідні покажчики за ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности» (ст.ст. 20, 55 Кодексу цивільного захисту України, п. 2.2 Розділу V Правил пожежної безпеки в Україні);
пункті 161 - система внутрішнього протипожежного водогону в несправному стані (пожежні кран-комплекти) (ст.ст.20, 55 Кодексу цивільного захисту України, п.2.2 Розділу V Правил пожежної безпеки в Україні);
пункті 162 - допускається вставлення глухих грат на вікнах в кабінеті №110; кабінеті №113 (ст.ст. 20, 55 Кодексу цивільного захисту України, п.2.16 Розділу IIІ Правил пожежної безпеки в Україні);
пункті 163 - в приміщеннях навчального корпусу допускається експлуатація світильників зі знятими ковпаками, розсіювачами, а саме в: кабінеті №404; в приміщені пульту управління ліфту; на 4-му поверсі пожежних сходів; 2-му ярусі читального залу на 3-му поверсі; кабінеті №109а; кабінеті №111 (ст.ст. 20, 55 Кодексу цивільного захисту України, п.1.18 Розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні);
пункті 164 - сходові клітини та коридори не забезпечені евакуаційним освітленням відповідно до вимог ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» ДБН В.2.5-23-2010 «Проектування електрообладнання об`єктів цивільного призначення» та ПУЕ. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей (ст.ст. 20, 55 Кодексу цивільного захисту України, п.2.31 Розділу IIІ Правил пожежної безпеки в Україні);
пункті 165 - допускається здійснення з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів що знаходяться в/на: кабінеті №402; ліхтарі в кабінеті №303; в читальному залі на другому ярусі; ліхтарі в кабінеті №302; кабінеті №201; кабінеті №204; кабінеті №101; кабінеті №107; кабінеті №1096 (ст.ст. 20, 55 Кодексу цивільного захисту України, п.1.6 Розділу ІV Правил пожежної безпеки в Україні);
пункті 166 - відгалужувальні та з`єднувальні коробки не закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів біля кабінету №402; на 3-му поверсі пожежних сходів; кабінеті №301; в кабінеті №201; кабінеті №101; в коридорі 1-го поверху біля кабінету №109 (ст.ст. 20, 55 Кодексу цивільного захисту України, п.1.7 Розділу ІV Правил пожежної безпеки в Україні);
пункті 167 - приміщення навчального корпусу не обладнані автоматичною установкою пожежної сигналізації з виведенням сигналу на пульт централізованого спостереження пожежної охорони (ст.ст. 20, 55 Кодексу цивільного захисту України, п.1.2 Розділу V Правил пожежної безпеки в Україні).
Судом апеляційної інстанції було також встановлено, що на підставі Акту перевірки від 30.06.2021 року №173, пунктами 43-47, якого позивачем повторно виявлені порушення зазначені у п.151,155,157,164,167  Акту №226 від 20.03.2020 року  ГУ ДСНС України в Одеській області був  складений припис №147 від 26.03.2020 року, яким було встановлено Одеському національному політехнічному університету строк для усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту з граничним строком усунення порушень до 18.05.2020 року. Зазначений припис надійшов на адресу Одеського національного політехнічного університету 26.03.2020 року, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції відповідача (а.с. 120-152).
V.  РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА(в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) ТА ОЦІНКА СУДУ :

Статтею 3 Конституції України передбачено, що людина, її життя, здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
Згідно вимог ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частиною четвертою статті 43 Конституції України кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці.
Правовідносини між сторонами врегульовані нормами Конституції України, Кодексу цивільного захисту України від 02.10.2012, № 5403-VI ( надалі - КЦЗ України) , Закону України від 05 квітня 2007 року № 877-V Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфер господарської діяльності (далі Закон № 877-V), Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України №20/2013 від 16.01.2013 року "Про деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій", Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України 30.12.2014 року №1417
Згідно ч.1 ст.20 КЦЗ України , до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить: 1) забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; 2) забезпечення відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту; 3) розміщення інформації про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії; 4) організація та здійснення під час виникнення надзвичайних ситуацій евакуаційних заходів щодо працівників та майна суб`єкта господарювання; 5) створення об`єктових формувань цивільного захисту відповідно до цього Кодексу та інших законодавчих актів, необхідної для їх функціонування матеріально-технічної бази і забезпечення готовності таких формувань до дій за призначенням; 6) створення диспетчерських служб відповідно до цього Кодексу та інших законів, необхідних для забезпечення безпеки об`єктів підвищеної небезпеки; 7) проведення оцінки ризиків виникнення надзвичайних ситуацій на об`єктах суб`єкта господарювання, здійснення заходів щодо неперевищення прийнятних рівнів таких ризиків; 8) здійснення навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної та пожежної безпеки; 9) декларування безпеки об`єктів підвищеної небезпеки; 10) розроблення планів локалізації та ліквідації наслідків аварій на об`єктах підвищеної небезпеки; 11) проведення об`єктових тренувань і навчань з питань цивільного захисту; 12) забезпечення аварійно-рятувального обслуговування суб`єктів господарювання відповідно до вимог статті 133 цього Кодексу; 13) здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій; 14) забезпечення безперешкодного доступу посадових осіб органів державного нагляду, працівників аварійно-рятувальних служб, з якими укладені угоди про аварійно-рятувальне обслуговування суб`єктів господарювання, для проведення обстежень на відповідність протиаварійних заходів планам локалізації і ліквідації наслідків аварій на об`єктах підвищеної небезпеки та потенційно небезпечних об`єктах, сил цивільного захисту для проведення аварійно-рятувальних та інших невідкладних робіт у разі виникнення надзвичайних ситуацій; 15) забезпечення дотримання вимог законодавства щодо створення, зберігання, утримання, використання та реконструкції захисних споруд цивільного захисту; 16) здійснення обліку захисних споруд цивільного захисту, які перебувають на балансі (утриманні); 17) дотримання протиепідемічного, протиепізоотичного та протиепіфітотичного режиму; 18) створення і використання матеріальних резервів для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій; 19) розроблення заходів щодо забезпечення пожежної безпеки, впровадження досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання; 20) розроблення і затвердження інструкцій та видання наказів з питань пожежної безпеки, здійснення постійного контролю за їх виконанням; 21) забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки; 22) утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; 23) здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики; 24) своєчасне інформування відповідних органів та підрозділів цивільного захисту про несправність протипожежної техніки, систем протипожежного захисту, водопостачання, а також про закриття доріг і проїздів на відповідній території; 25) виконання інших завдань і заходів у сфері цивільного захисту, передбачених цим Кодексом та іншими
Згідно статті 55 КЦЗ України, забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб`єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів.
Діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях.
Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Повноваження у сфері пожежної безпеки асоціацій, корпорацій, концернів, інших господарських об`єднань визначаються їхніми статутами або договорами між суб`єктами господарювання, що утворили об`єднання. Для виконання делегованих об`єднанню функцій у його апараті створюється служба пожежної безпеки.
Обов`язок із забезпечення пожежної безпеки під час проектування та забудови населених пунктів, будівництва будівель і споруд покладається на органи архітектури, замовників, забудовників, проектні та будівельні організації.
Обов`язок із забезпечення пожежної безпеки в жилих приміщеннях державного, комунального, громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів покладається на квартиронаймачів і власників квартир, а в жилих приміщеннях приватного житлового фонду та інших спорудах, приватних житлових будинках садибного типу, дачних і садових будинках з господарськими спорудами та будівлями - на їх власників або наймачів, якщо це обумовлено договором найму.
Відповідно до ст.66 КЦЗ України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Згідно п.12 ч.1 ст.67 КЦЗ України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до ч.1 ст.68 КЦЗ України, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у т.ч. невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.
Згідно ч.2 ст.68 КЦЗ України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Відповідно до ч.1 ст.70 КЦЗ України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Згідно ч.2 ст.70 КЦЗ України, повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Відповідно до ст.1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі Закон № 877-V) державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Відповідно до ч.5 ст.4 Закону № 877-V, виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Згідно з п.п.57 п.4 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України №20/2013 від 16.01.2013 року "Про деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій", Державна служба з надзвичайних ситуацій України відповідно до покладених на неї завдань організовує та проводить перевірки додержання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, організації виконання заходів щодо захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру на підприємствах, в установах, організаціях, що входять до складу залізничного, автомобільного, авіаційного, морського та річкового транспорту, на базах, складах, арсеналах зберігання та у місцях виробництва, утилізації ракетно-артилерійського озброєння, компонентів рідкого ракетного палива.
Відповідно до Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Одеській області, затвердженого наказом ДСНС України №507 від 21.09.2017 року, Головне управління ДСНС України у Одеській області відповідно до покладених на нього завдань на відповідній території здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, іншими суб`єктами господарювання, а також громадянами України, іноземцями та особами без громадянства.
Загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд закріплені в Правилах пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 року №1417 (далі – Правила №1417).
Вищезазначені Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах (п. 2 Правил).
Центральні органи виконавчої влади з урахуванням специфічних умов та особливостей щодо забезпечення пожежної безпеки об`єктів, віднесених до їх сфери управління, за необхідності видають галузеві правила пожежної безпеки, які не повинні суперечити цим Правилам та знижувати їх вимоги (п. 3 Правил).
Пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж (п. 4).
Відповідно до п.п. 1, 2, 11 Розділу ІІ Правил №1417, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів. Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.
Працівники об`єкта зобов`язані дотримуватися встановленого протипожежного режиму, виконувати вимоги цих Правил та інших нормативно-правових актів з питань пожежної і техногенної безпеки.
Загальні вимоги пожежної безпеки до утримання територій, будинків, приміщень, споруд, евакуаційних шляхів і виходів; до інженерного обладнання та до утримання технічних засобів протипожежного захисту визначені нормативними положеннями Розділів III, IV, V Правил №1417.
Положеннями розділу VI «Основні вимоги до об`єктів різного функціонального призначення» визначені додаткові вимоги пожежної безпеки до закладів та установ організації освіти і науки.
Згідно 1.2 Розділу V Правил №1417 будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».
Згідно п.3.10 Розділу V Правил №1417 для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння слід установлювати вказівні знаки згідно з ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір», ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности». Знаки повинні бути розміщені на видимих місцях на висоті 2-2,5 м від рівня підлоги як усередині, так і поза приміщеннями (за потреби).
Відповідно до п.1.17 Розділу IV Правил №1417 електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати повинні встановлюватися на не горючі основи (конструкції) або з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра.
Згідно п.1.21 Розділу ІV Правил №1417 захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд».
Згідно п.2.37 Розділу III Правил №1417 не допускається:
улаштовувати на шляхах евакуації пороги, виступи, турнікети, двері розсувні, підйомні, такі, що обертаються, та інші пристрої, які перешкоджають вільній евакуації людей;
захаращувати шляхи евакуації меблями, обладнанням, різними матеріалами;
забивати, заварювати, замикати на замки, болтові з`єднання та інші запори, що важко відчиняються зсередини, двері на шляхах евакуації та евакуаційних виходах;
розташовувати у тамбурах виходів, за винятком квартир та індивідуальних житлових будинків, гардероби, вішалки для одягу, сушарні, пристосовувати їх для торгівлі, а також зберігання, у тому числі тимчасового, будь-якого інвентарю та матеріалу;
захаращувати меблями, устаткуванням та іншими предметами двері, люки на балконах і лоджіях, переходи в суміжні секції та виходи на зовнішні евакуаційні драбини, евакуаційні площадки квартир житлових будинків;
знімати встановлені на балконах (лоджіях) драбини;
улаштовувати у сходових клітках приміщення будь-якого призначення (кіоски), обладнання;
улаштовувати у загальних коридорах комори і вбудовані шафи, за винятком шаф для інженерних комунікацій; зберігати в шафах (нішах) для інженерних комунікацій горючі матеріали;
розташовувати в ліфтових холах приміщення різного призначення;
робити засклення або закладання жалюзі і отворів повітряних зон у незадимлюваних сходових клітках;
знімати двері вестибюлів, холів, тамбурів і сходових кліток;
заміняти скло, що не дає скалок при руйнуванні, на звичайне у дверях;
знімати пристрої для самозачинення дверей сходових кліток, коридорів, холів, тамбурів, а також фіксувати самозакривні двері у відчиненому положенні;
зменшувати нормативну площу фрамуг у зовнішніх стінах сходових кліток або закладати їх;
розвішувати у сходових клітках на стінах дзеркала, стенди, панно, інші горючі матеріали.
Відповідно до п. 2.2 Розділу V Правил №1417 система внутрішнього протипожежного водопроводу повинна відповідати таким вимогам:
1) внутрішні пожежні кран-комплекти слід установлювати в доступних місцях. При цьому їх розміщення не повинно заважати евакуації людей;
2) кожен пожежний кран-комплект має бути укомплектований пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи з`єднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола мають бути однотипними;
3) пожежний плоскоскладальний рукав необхідно утримувати сухим, складеним в «гармошку» або подвійну скатку, приєднаним до крана та ствола і не рідше одного разу на шість місяців розгортати та згортати наново;
4) використання пожежних рукавів для господарських та інших потреб, не пов`язаних з пожежогасінням, не допускається;
5) у вибухопожежонебезпечних приміщеннях за наявності пилу пожежні крани повинні бути укомплектовані пожежними стволами, що подають воду як суцільним струменем, так і розпиленим;
6) пожежні кран-комплекти повинні розміщуватись у вбудованих або навісних шафках, які мають отвори для провітрювання і пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання. При виготовленні шаф рекомендується передбачати в них місце для зберігання двох вогнегасників. На дверцята шаф, в яких знаходяться вогнегасники, мають бути нанесені відповідні покажчики за ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности»;
7) спосіб установлення пожежного кран-комплекту повинен забезпечувати зручність повертання вентиля та приєднання рукава. Напрямок осі вихідного отвору патрубка пожежного крана повинен виключати різкий залом пожежного рукава у місці його приєднання;
8) на дверцятах пожежних шафок із зовнішнього боку повинні бути вказані після літерного індексу «ПК» порядковий номер крана та номер телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів;
9) пожежні кран-комплекти не рідше одного разу на рік підлягають технічному обслуговуванню і перевірці на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування. Пожежні кран-комплекти повинні постійно бути справними і доступними для використання;
10) зовнішні патрубки з приєднуваними головками, засувки, зворотні клапани для приєднання рукавів пожежних машин повинні утримуватись у справному стані;
11) у неопалюваних приміщеннях узимку вода з внутрішнього протипожежного водопроводу повинна зливатись. При цьому біля пожежних кранів-комплектів повинні бути написи (таблички) про місце розташування і порядок відкривання відповідної засувки або пуску насоса. З порядком відкривання засувки або пуску насоса необхідно ознайомити всіх працівників цього об`єкта;
12) за наявності в неопалюваному приміщенні (будинку) трьох і більше пожежних кранів-комплектів на сухотрубній мережі внутрішнього протипожежного водопроводу в утепленому місці на вводі необхідно встановлювати засувку з електроприводом. Її відкриття та пуск насоса слід здійснювати дистанційно від пускових кнопок, установлених всередині шафок пожежних кран-комплектів.
Згідно п.2.16 Розділу IIІ Правил №1417 у разі необхідності встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, ґрат останні повинні розкриватися, розсуватися або зніматися. Під час перебування в цих приміщеннях людей ґрати мають бути відчинені (зняті).
Установлювати глухі ґрати дозволяється у квартирах, банках, касах, складах, коморах, кімнатах для зберігання зброї і боєприпасів, а також на інших приміщеннях, розрахованих на одночасне перебування до 50 осіб (крім навчальних закладів), та в інших випадках, передбачених нормами і правилами, затвердженими в установленому порядку.
Відповідно до п.1.18 Розділу IV Правил №1417 забороняється:
проходження повітряних ліній електропередач та зовнішніх електропроводок над горючими покрівлями, навісами, штабелями лісу, складами пально-мастильних матеріалів, торфу, дров та інших горючих матеріалів;
відкрите прокладання електропроводів і кабелів транзитом через пожежонебезпечні і вибухонебезпечні зони будь-якого класу і ближче 1 м і 5 м від них відповідно, а також у сходових клітках;
експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою або такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією;
застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, що пред`являються до переносних (пересувних) електропроводок;
застосування для опалення приміщення нестандартного (саморобного) електронагрівального обладнання;
користування пошкодженими розетками, відгалужувальними та з`єднувальними коробками, вимикачами та іншими електровиробами;
підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи, обгортання електроламп і світильників папером, тканиною та іншими горючими матеріалами, експлуатація їх зі знятими ковпаками (розсіювачами);
використання в пожежонебезпечних зонах світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків), а також з відбивачами і розсіювачами, виготовленими з горючих матеріалів;
складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами;
використання побутових електронагрівальних приладів з порушенням встановлених їх виробником правил експлуатації та в місцях (приміщеннях), де їх застосування заборонено;
прокладання в сходових клітках електропроводів і кабелів незалежно від їх напруги, крім електропроводки для освітлення звичайних сходових кліток;
розміщення в кабельних спорудах будь-яких тимчасових пристроїв, зберігання в них матеріалів та устаткування.
Відповідно до п.1.6 Розділу ІV Правил №1417 з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.
Місця з`єднання жил проводів і кабелів, а також з`єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Втрати опору ізоляції на стиках повинні бути не більше втрат опору ізоляції на цілих жилах цих проводів і кабелів.
Згідно п.1.7 Розділу ІV Правил №1417 в електропроводках вибухонебезпечних і пожежонебезпечних зон відгалужувальні та з`єднувальні коробки повинні бути закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів.
Згідно приписів п.1.1 Розділу IV Правил №1417 експлуатація електроустановок повинна відповідати вимогам Правил улаштування електроустановок (ПУЕ).
Правила улаштування електроустановок затверджені Наказом №476 від 21.07.2017 року Міністерства енергетики та вугільної промисловості України.
Наказом Міністерства освіти та науки України №974 від 15.08.2016 року затверджені Правила пожежної безпеки для навчальних закладів та установ системи освіти України, які розроблені відповідно до Кодексу цивільного захисту України, Закону України “Про освіту” та Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року №1417, і які поширюються на: 1) навчальні заклади всіх типів і форм власності, що належать до сфери управління МОН (дошкільні, загальноосвітні, позашкільні, професійно-технічні, вищі, заклади післядипломної освіти); 2) установи системи освіти України, що належать до сфери управління МОН (бібліотеки, навчально-методичні центри, кабінети тощо).
Зазначеними правилами визначено, що пожежна безпека в таких закладах та установах забезпечується шляхом проведення організаційних і практичних заходів та використання технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки учасників навчально-виховного процесу, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.
Забезпечення пожежної безпеки в закладах та установах покладається на їх власників або уповноважені ними органи, керівників (ректори, директори, начальники, завідувачі), керівників структурних підрозділів (факультети, кафедри, лабораторії, навчальні кабінети, цехи, склади, бібліотеки, архіви, майстерні тощо) відповідно до законодавства (п.п. 4 та 5 Наказу №974).
Згідно п.8 Розділу IIІ Наказу №974 У кожному приміщенні закладу та установи повинна бути розміщена табличка, на якій указано прізвище відповідального за пожежну безпеку, номер телефону найближчого пожежно-рятувального підрозділу, а також інструкція з пожежної безпеки.

(1)          Оцінка аргументів учасників справи і висновку суду першої інстанції

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права(ч.1-2 ст.308 КАС України , в редакції Закону на момент вчинення процесуальної дії).
Апеляційний суд вважає, що поняття «загрози життю та здоров`ю» є оціночним. Однак вказане не спростовує необхідність дослідження судами доказів, якими обґрунтовується їх наявність, та зважаючи, що такі позови розглядаються за позовними заявами суб`єктів владних повноважень, суди не повинні обмежуватися тільки даними актів перевірок. Достовірність інформації про зафіксовані в них порушення повинна бути перевірена судами шляхом надання оцінки відповідним доказам, а застосування судом обраного заходу державного реагування ґрунтуватися на дотриманні всіх принципів адміністративного судочинства.
Отже, при обранні виключного заходу реагування у вигляді повного припинення використання будівель та споруд судом має ураховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування обсягу та ступеню тяжкості допущених порушень, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
Застосування заходу реагування у вигляді повного припинення використання будівель та споруд відбувається до часу усунення відповідачем виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей. Таким чином, його застосування після усунення виявлених порушень втрачає ту регулятивну функцію, яку покладену законодавцем в основу і правову підставу застосування такого заходу впливу.
Аналогічний правовий висновок, викладений Верховним Судом у постанові від 28 листопада 2019 року справа №820/4971/16
Апеляційний суд вважає, що виявлені у відповідача порушення у сфері пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб, що зафіксовані у названому акті перевірки в їх сукупності можуть кваліфікуватись як такі, що створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, оскільки можуть призвести до займання та розповсюдження вогню, що в свою чергу ставить під загрозу життя дітей цієї установи.
Разом з цим, на час розгляду справи в судах першої та апеляційної інстанції доказів, які б свідчили про повне усунення відповідачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, надано не було.
Отже, виявлення за наслідками перевірки об`єкта порушень, як створюють загрозу життю та здоров`ю людей, є підставою для застосування заходів реагування у виді зупинення роботи у комунальному закладі .
Забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення у порівняні з інтересом відповідача у використанні об`єкту у власній господарській діяльності.
При цьому, апеляційний суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.
Крім того, апеляційний суд зауважує, що застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення суб`єктом господарювання виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на об`єкті.
Відповідач у разі усунення недоліків в повному обсязі, виявлених управлінням ДСНС, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливостей звернутись до суду першої інстанції з заявою про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду адміністративної справи.
Аналогічний правовий висновок, викладений Верховним Судом у постанові від 21.12.2018 року у справі №815/1254/15.
23.07.2021 року до апеляційного суду надійшов припис №150 від 05.07.2021 року, в якому відсутні відмітки щодо усунення відповідачем порушень, зазначених в акті перевірки №226 від 20.03.2020 року за номерами: 151-155, 157-167.
01.09.2021 року від позивача надійшла копія Акту перевірки від 30.06.2021 року №173, пунктами 43-47, якого позивачем повторно виявлені порушення зазначені у п.151,155,157,164,167 первинного Акту №226 від 20.03.2020 року. 
Апеляційний суд зазначає, що не усунення виявлених перевіркою порушень прямою дією впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що спричинить загрозу життю та здоров`ю людей. При такому становищі студенти та викладачі Державного Університету «Одеська політехніка» постійно перебувають в умовах, коли існує реальна загроза втрати життя, отримання травм, шкоди своєму здоров`ю через невиконання та ігнорування керівництвом та посадовими особами відповідача вимог законодавства з питань пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту.
Апеляційний суд також відхиляє доводи апелянта, що суд 1-ї інстанції безпідставно розглянув справу в порядку письмового провадження, оскільки представники позивача та відповідачів до судового засідання 09.03.2021 року не з`явились. При  про дату, час та місце слухання справи повідомлялись належним чином та своєчасно.
Водночас позивачем було заявлено клопотання про розгляд справи без участі представників контролюючого органу (а.с.165).
Від відповідачів - Одеського національного політехнічного університету та Державного Університету «Одеська політехніка» будь-яких клопотань до суду не надходило.
Згідно із ч.9 ст.205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
З урахуванням вказаних положень КАС України, у зв`язку із неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час і місце судового розгляду, наданнями сторонами заяв по суті справи та письмових пояснень, за відсутності потреби заслухати свідка чи експерта, суд 1-ї інстанції обґрунтовано ухвалив розглядати справу в порядку письмового провадження за наявними у справі письмовими доказами.
Таким чином, апеляційний суд, враховуючи обставини справи,  принципи верховенства права, правові позиції Верховного Суду , доходить до висновку щодо наявності підстав для задоволення позову та застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) до Державного Університету «Одеська політехніка».

(2) Висновки апеляційного суду:

Судом 1-ої інстанції повно з`ясовані обставини, що мають значення для справи, висновки, викладених у рішенні суду першої інстанції, відповідають обставинам справи, правильно застосовані та додержані норми матеріального та процесуального права, справу розглянуто повноважним складом суду, суд не приймав рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, які не були залучені до участі у справі, судове рішення прийнятне та підписано суддею, який зазначений у судовому рішенні.
Апеляційний суд доходить до висновку, щодо відсутності підстав для задоволення апеляційної скарги, та зміни чи скасування рішення суду 1-ої інстанції, а  також вважає, що відсутні підстави для зміни розподілу судових витрат.
Керуючись ст.8,19,55 Конституції України, ст. 3, 6, 7, 242, 292, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд апеляційної інстанції,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державного Університету «Одеська політехніка» – залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 30 березня 2021 року – без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її підписання, та може бути, у разі відповідності  вимогам  ст.328 КАС України, оскаржена в касаційному порядку до Верховного суду  протягом 30-ти днів  

Повне судове рішення складене та підписане 01 вересня 2021 року.

Головуючий суддя                                                            О.О. Кравець

Суддя                                                                                Л.Є. Зуєва

Суддя                                                                                М.П. Коваль