Справа № 991/1536/19
Провадження №11-сс/991/442/21

У Х В А Л А

20 липня 2021 року                                                                         місто Київ

Суддя Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 перевірив апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05.07.2021 про відмову в роз`ясненні ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 08.11.2019 про повернення скарги на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України (далі – НАБУ), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі – ЄРДР).
Історія провадження
1.08.11.2019 слідчий суддя Вищого антикорупційного суду повернув скаргу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
2.05.07.2021 слідчий суддя відмовив у задоволенні заяви ОСОБА_2 про роз`яснення зазначеної ухвали.
3.13.07.2021 на цю ухвалу ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу.
Вимоги та короткий зміст апеляційної скарги
4.В апеляційній скарзі ОСОБА_2 висловлює прохання зобов`язати Вищий антикорупційний суд: (1) вказати причину відмови у доступі до правосуддя законному представнику потерпілого, який здійснював захист на підставі нотаріального доручення; (2) обґрунтувати мотиви рішення у відмові захисту прав потерпілого за фактом бездіяльності органу досудового розслідування; (3) роз`яснити причину відмови усунути порушення статті 214 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) та належним чином забезпечити проведення досудового розслідування; (4) роз`яснити чому суд, не надавши повісток учасникам справ, не з`ясувавши повноти обставин справи у відкритому судовому засіданні, повернув документи без їх розгляду по суті.
5.В обґрунтування апеляційної скарги ОСОБА_2 зазначив, що: (1) судом представнику потерпілого відмовлено у захисті порушених прав потерпілого, не зважаючи на те, що представник діяв на підставі нотаріального доручення; (2) суд відмовився залучати учасників справи для встановлення дійсних обставин за фактом бездіяльності службових осіб органу досудового слідства; (3) суд відмовився розглядати справу по суті у відкритому судовому засіданні; (4) відмовляючи в роз`ясненні судового рішення, слідчий суддя повторно зазначив, що скарга була підписана одним із заявників ( ОСОБА_2 ) не власноручно, а відтворено за допомогою відтиску; (5) таке обґрунтування не є повним, оскільки, по-перше, нотаріальне доручення дає право підпису представнику будь-яких документів для захисту потерпілого, по-друге, суд не заперечував, що інший заявник ( ОСОБА_3 ) власноручно підписав скаргу.
Оцінка та мотиви судді-доповідача
6.Оскарження ухвал слідчого судді здійснюється в апеляційному порядку (стаття 310 КПК). Порядок перевірки ухвал слідчого судді в апеляційному порядку врегульовано, зокрема, статтею 422 КПК. Отримавши апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді, суддя-доповідач невідкладно витребовує з суду першої інстанції відповідні матеріали та не пізніш як за день повідомляє особу, яка її подала, прокурора та інших заінтересованих осіб про час, дату і місце апеляційного розгляду (частина 1 статті 422 КПК).
7.Передбачений частиною 1 статті 422 КПК порядок дій та обмежені строки щодо розгляду апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді не передбачає прийняття окремого рішення щодо відкриття апеляційного провадження, однак призначення судового засідання щодо розгляду апеляційної скарги формально вказує на початок апеляційного розгляду (постанова об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 19.02.2019 у справі № 569/17036/118 (провадження № 51-598кмо19)).
8.При цьому суддя-доповідач, вирішуючи питання щодо призначення апеляційного розгляду, перевіряє апеляційну скаргу на предмет прийнятності та відсутності перешкод призначення її до апеляційного розгляду, що передбачені пунктами 2-4 частини 3 та частиною 4 статті 399 КПК. Однією з таких перешкод є подання апеляційної скарги після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку (пункт 4 частини 3 частині 399 КПК).
9.Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення (пункт 3 частини 2 статті 395 КПК).
10.Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення (абзац 2 частини 3 статті 395 КПК). Правило початку перебігу строку «з дня отримання копії судового рішення» не поширюється на оскарження ухвал слідчого судді, постановлених за викликом особи, але без її участі. У такому випадку строк на апеляційне оскарження обчислюється за загальним правилом, а саме з моменту оголошення судового рішення (постанови Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04.03.2020 у справі № 4910/16/19-к, від 28.10.2020 у справі № 487/4645/19, від 24.02.2021 у справі № 234/6277/20). Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду України від 01.10.2015 у справі № 5-103кс15 та від 24.03.2016 у справі № 5-16кс16.
11.Суддя-доповідач встановив, що: (1) оскаржувана ухвала була постановлена 05.07.2021 без участі ОСОБА_2 (а. с. 35, 36-37); (2) останній був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду поданої ним заяви про роз`яснення судового рішення (а. с. 26, 32, 33) та (3) просив суд розглянути заяву без його участі у зв`язку з тим, що прибути у визначений судом час не має можливості (а. с. 34); (4) копію оскаржуваної ухвали апелянт отримав 12.07.2021 (а. с. 41); (5) 13.07.2021 подав апеляційну скаргу і не порушує у ній питання про поновлення строку на апеляційне оскарження. Тобто апелянт відраховує початок перебігу строку на апеляційне оскарження з моменту одержання копії оскаржуваного судового рішення та не вважає його пропущеним.
12.Проте, як зазначалось у пункті 10 цієї ухвали, відлік строку апеляційного оскарження з дня отримання особою копії судового рішення слід починати лише за умови, що ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику та без участі особи, яка подає апеляційну скаргу.
13.У цьому провадженні 05.07.2021 ОСОБА_2 не брав участь в судовому засіданні, в якому була оголошена оскаржувана ухвала, проте він був належним чином повідомлений про час, дату та місце проведення зазначеного судового засідання та просив слідчого суддю повести це судове засідання без його участі. З цих підстав обчислення строку на подання ОСОБА_2 апеляційної скарги на ухвалу від 05.07.2021 здійснюється за правилами, викладеними в пункті 9 цієї ухвали. Тобто п`ятиденний строк для подання скаржником апеляційної скарги на зазначену ухвалу слідчого судді почав обчислюватися з моменту її оголошення – з 06.07.2021 та закінчився 12.07.2021.
14.Отже, ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу на зазначену ухвалу після закінчення строку на її апеляційне оскарження (13.07.2021) і не порушив питання про поновлення цього строку.
15.З наведених мотивів апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, на підставі пункту 4 частини 3 статті 399 КПК.
16.У той же час повернення апеляційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду апеляційної інстанції в порядку, передбаченому КПК, у межах строку на апеляційне оскарження (частина 7 статті 399 КПК), у тому числі з клопотанням про поновлення пропущеного строку на оскарження та із зазначенням поважності причин пропущення строку.
17.Керуючись пунктом 4 частин 3 статті 399 КПК, суддя-доповідач поставив:
1.Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05.07.2021 про відмову в задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення – повернути особі, яка її подала.
2.Копію ухвали про повернення апеляційної скарги невідкладно надіслати особі, яка подала апеляційну скаргу, разом з апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.
Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена до Касаційного кримінального суду Верховного Суду протягом трьох місяців з дня постановлення.

Суддя                                                                                 ОСОБА_1