П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

29 липня 2021 р.	м.Одеса	Справа № 400/6084/20	
Головуючий в 1 інстанції: Лісовська Н. В.
          
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача  Димерлія О.О.
суддів  Єщенка О.В. ,  Танасогло Т.М. 
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «СКАЙБОТ» на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 12 травня 2021 року у справі №400/6084/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СКАЙБОТ» до Управління Держпраці у Миколаївській області про визнання протиправною та скасування постанови

У С Т А Н О В И В:
У грудні 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Скайбот" (далі – позивач, Товариство) звернулося до суду з позовом, у якому, з урахуванням уточнень, просило:
- визнати протиправною та скасувати постанову Управління Держпраці у Миколаївській області від 13.11.2020 року № МК14636/588/АВ/П/ТД-ФС про накладення штрафу.
В обґрунтування заявлених вимог акцентується увага на тому, що відповідач намагається двічі притягнути позивача до юридичної відповідальності за одне й те саме діяння за нормами частини 2 статті 265 Кодексу законів про працю України та за частиною 3 статті 41 Кодексу України про адміністративні правопорушення, що заборонено статтею 61 Конституції України.
Так, директора ТОВ "Скайбот" - ОСОБА_1 вже притягнуто до адміністративної відповідальності за допущення працівників до роботи без оформлення трудового договору
Штраф, накладений судом на директора Товариства за порушення приписів КУпАП, сплачено повністю, що у свою чергу виключає правові підстави для накладення штрафу на ТОВ "Скайбот". Враховуючи викладене, дії відповідача по проведенню інспекційного відвідування носять протиправний характер, а оскаржувана постанова підлягає скасуванню.
Крім цього, помилковими є висновки, зроблені посадовими особами відповідача за результатами здійснення інспекційного відвідування, щодо залучення до роботи фізичних осіб без укладення з ними трудового договору. Вказує, що з зафіксованими під час проведення перевірки особами, Товариством укладено цивільно-правові договори та сплачено єдиний внесок.
За наслідками розгляду зазначеної справи Миколаївським окружним адміністративним судом 12 травня 2021 року прийнято рішення, яким у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «СКАЙБОТ» відмовлено.
Ухвалюючи означене рішення, суд першої інстанції виходив з того, що позивач помилково ототожнює особисту відповідальність як посадової особи - директора товариства з відповідальністю самого Товариства, як юридичної особи.
Директор ТОВ – є лише посадовою особою Товариства та відповідно до положень    ст. 41 КУпАП несе самостійну персональну адміністративну відповідальність. Що й підтверджено Постановою Березанського районного суду по справі № 469/740/20 від 30.10.2020 року.
Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, Товариством з обмеженою відповідальністю «СКАЙБОТ» подано апеляційну скаргу, у якій посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, не повне з`ясування обставин справи, просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. 
В обґрунтування заявлених вимог апеляційної скарги зазначено, що контролюючим органом протиправно винесено оскаржувану постанову, оскільки з особами, яких зафіксовано під час здійснення інспекційного відвідування, укладено цивільно – правові договори та сплачено за всіх працівників єдиний соціальний внесок.
Крім того, в апеляційній скарзі Товариство зазначає інші доводи, які не були покладені в обґрунтування заявлених позовних вимог, а саме: 
- оскаржувану постанову прийнято без його участі, оскільки жодних повідомлень про дату , час і місце розгляду справи про накладення фінансових санкцій за порушення законодавства я не отримував, у зв`язку з чим Товариство було позбавлено можливості надати свої клопотання, пояснення та заперечення;
- акт перевірки складено 04.09.2020 року, а постанову про накладення на Товариство штрафу прийнято 13.11.2020 року. Так, згідно пунктів 3,4 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю № 509, уповноважена особа не пізніше ніж через 10 днів з дати складення акта приймає рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу. Справа розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня прийняття рішення про її розгляд.
- 24.09.2020 року позивач отримав припис про усунення виявлених порушень №МК14636/588/АВ/П від 11.09.2020 року. Отримавши зазначений припис, Товариство звернулось до відповідача та надало копії платіжних доручень з перерахунками заробітних плат, а також платіжні документи по сплаті ЄСВ за всіх працівників;
- притягнення до відповідальності директора Товариства двічі за одне й те саме діяння, суперечить положеннями статті 61 Конституції України. На думку скаржника, необхідно з`ясувати чи належить відповідальність, передбачена статтею 265 КЗпП України і статтею 41 КУпАП до одного виду.
У відзиві на апеляційну скаргу Управління Держпраці у Миколаївській області просить рішення суду першої інстанції, в оскарженій частині, залишити без змін з огляду на його законність та обґрунтованість.
Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13.07.2020 року справу № 400/6084/20 призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 29.07.2020 року о 15:00 год.
29.07.2020 року учасники справи у судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце слухання справи повідомлені належним чином.
Водночас, на адресу суду від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке обґрунтовано тим, що директор ТОВ «СКАЙБОТ» перебуває на амбулаторному лікуванні у відділенні КНП «Южненської міської лікарні».
Колегія суддів визнає заявлене клопотання необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню. 
З огляду на матеріали справи з`ясовано, що інтереси ТОВ «СКАЙБОТ» у даній справі представляє адвокат Вороненко Тамари Миколаївни. При цьому, у поданому клопотанні не вказано підстав за яких, адвокат не має змоги прибути в призначений судом час в приміщення П`ятого апеляційного адміністративного суду для участі у судовому засіданні. 
Відповідно до п.2 ч.1 ст. 311 КАС України: «Суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання».
Оскільки в наявних матеріалів справи достатньо доказів для прийняття судового рішення, суд апеляційної інстанції визнає за необхідне розглянути справу без участі учасників справи, які без поважних причин не прибули в судове засідання.
Переглядаючи рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіряючи дотримання судом норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі та правильність застосування норм матеріального права, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Судом першої та апеляційної інстанцій установлено, що ОСОБА_1 є директором та єдиним учасником ТОВ "Скайбот".
Наказом ТОВ "Скайбот" від 30.11.2017 року № 9-к, ОСОБА_2 прийнято на посаду виконавчого директора Товариства (а.с.89).
Наказом першого заступника начальника Управління Держпраці у Миколаївській області від 27.08.2020 року № 234 призначено проведення інспекційного відвідування, зокрема, ТОВ "Скайбот" (а.с.148-149).
Інспекційне відвідування ТОВ "Скайбот" проводилося у присутності директора ОСОБА_1 у період з 28.08.2020 року по 04.09.2020 року, за наслідками якого складено Акт від 04.09.2020 року № МК14636/588/АВ (а.с154-166).
У висновках вказаного Акту працівниками контролюючого органу установлено, що Товариство здійснює господарську діяльність за адресою: АДРЕСА_1 , на території бази відпочинку "Вінниця" у приміщенні їдальні. 
Між ТОВ "Скайбот" і ФОП ОСОБА_1 укладено договір від 01.07.2020 року № 1 про надання послуг, за умовами якого Товариство надає ФОП ОСОБА_1 послуги громадського харчування.
Згідно до штатного розпису з 01.01.2020 року, штатна кількість працівників складає три: директор, виконавчий директор і слюсар-сантехнік. В ході інспекційного відвідування працівниками контролюючого органу установлено, що станом на станом на 01.09.2020 року у Товаристві оформлено трудові відносини з двома працівниками: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , остання посада є вакантною.
28.08.2020 року приблизно 10 год. 55 хв. інспекторами праці ОСОБА_3 та ОСОБА_4 зафіксовано, що за місцем здійснення господарської діяльності ТОВ "Скайбот" у приміщенні їдальні працюють шість осіб, а саме: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та два працівники жіночої статі за лаштунками залі їдальні, які не виявили бажання представитись та вийти з кухні, на прохання працівників відповідача. Призвіща, ім`я та посади не повідомили. 
Директор Товариства повідомив, що в їдальні працюють волонтери на безоплатній основі за договором із громадською організацією. ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 надали письмові пояснення щодо їх роботи в Товаристві.
31.08.2020 року інспекторами праці зафіксовано присутність у приміщенні їдальні шість осіб, а саме: ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 
ОСОБА_5 повідомила інспекторам, що працівники їдальні, які 28.08.2020 року надавали усні та письмові пояснення про роботу в якості волонтерів, такого статусу не мають, а працюють за договорами цивільно-правового характеру, укладеними з ТОВ "Скайбот". Вказане підтвердили й інші особи в письмових поясненнях.
Під час проведення державного заходу у формі відвідування Товариства, працівниками контролюючого органу було вручено керівнику Товариства Вимогу про надання документів від 28.08.2020 року №МК14636/588/НД, якою зобов`язано директора ТОВ «Скайбот» ОСОБА_1 надати документи для проведення інспекційного відвідування до 10 години 00 хвилин 01.09.2020 року.
01.09.2020 року  на виконання вище вказаної вимоги, директором Товариства надано відповідачу цивільно-правові договори, укладені з ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 .
Зі змісту наданих Договорів інспекторами праці установили, що обсяг виконуваних робіт не визначено у вигляді конкретних фізичних величин, які підлягають вимірюванню та можуть бути відображені в Акті їх приймання-передачі, як повинно бути зазначено в цивільно-правому договорі згідно до вимог цивільного законодавства, а визначено у вигляді завдань та функцій працівників, передбачених довідником кваліфікаційних характеристик професій працівників.
Інспекційним відвідуванням установлено порушення позивачем вимог ч. 1 ст. 21, ч. 1, 3 ст. 24 КЗпП України, постанови Кабінету Міністрів України від 17.06.2015 р. № 413, а саме: працівники ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_11 , ОСОБА_7 , ОСОБА_10 були допущені Товариством до роботи без оформлення трудового договору та відповідного повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску про прийняття працівника на роботу в порядку, установленому Кабінетом Міністрів України.
На директора Товариства - ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення від 04.09.2020 року № МК14636/588/АВ/П/2ПТ. За результатами розгляду якого, Березанським районним судом Миколаївської області 30.10.2020 року прийнято рішення про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1, 3 ст 41 КУпАП та накладено на нього штраф у розмірі 8500,00 грн (а. с. 184). Штраф директором Товариства сплачений у повному обсязі.
19.10.2020 року ТОВ «Скайбот» отримало від відповідач Повідомлення про отримання Акту перевірки від 04.09.2020 року та про розгляд справи про накладення штрафу, що підтверджується скан копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення.
13.11.2020 року першим заступником начальника Управління Держпраці у Миколаївській області прийнято Постанову № МК14636/588/АВ/П/ТД-ФС, якою накладено на ТОВ "Скайбот" штраф у розмірі 350 000,00 грн. за допуск до роботи семи працівників без оформлення трудового договору (а.с.9-19).
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V (далі - Закон №877-V).
Статтею 2 Закону №877-V, серед іншого, передбачено, що заходи контролю здійснюються органами державного нагляду і контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення в установленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.
Постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 року № 823 затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі - Порядок №823), який визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування), з урахуванням особливостей, визначених Конвенцією Міжнародної організації праці № 81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, ратифікованої Законом України від 8 вересня 2004 року № 1985-IV, Конвенцією Міжнародної організації праці № 129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованої Законом України від 8 вересня 2004 року № 1986-IV, та Законом України «Про основі засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». 
Приписами пункту 2 Порядку № 823 передбачено, що заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань, які проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.
За змістом пункту 5 Порядку № 823, підставами для здійснення інспекційних відвідувань є, зокрема, рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань, прийняте за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту.
Підпунктами 1, 3, 6 пункту 10 Порядку №823 установлено, що інспектори праці за наявності службового посвідчення безперешкодно мають право: 
- під час проведення інспекційних відвідувань за наявності підстав, визначених пунктом 5 цього Порядку, без попереднього повідомлення о будь-якій годині доби з урахуванням вимог законодавства про охорону праці проходити до будь-яких виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта відвідування, в яких використовується наймана праця; 
- наодинці або у присутності свідків ставити керівнику та/або працівникам об`єкта відвідування, іншим особам, що володіють необхідною інформацією, запитання, які стосуються законодавства про працю, отримувати із зазначених питань усні та/або письмові пояснення; 
- фіксувати проведення інспекційного відвідування засобами аудіо-, фото- та відеотехніки.
Положеннями пункту 16 Порядку №823 визначено, що за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.
Згідно до пунктів 15, 17, 18, 19 Порядку №823 копія акта, зазначеного у пункті 14 цього Порядку, надсилається органам, яким підпорядкований об`єкт відвідування (за наявності), для вжиття заходів з усунення перешкод і забезпечення присутності об`єкта відвідування за своїм місцезнаходженням. 
Акт складається в останній день інспекційного відвідування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою. Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування. Другий примірник акта залишається в інспектора праці.
Відповідальність за порушення законодавства про працю регламентовано статтею 265 КЗпП України, зокрема, абзацом 2 ч.2 цієї статті передбачено, що юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення, а до юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які використовують найману працю та є платниками єдиного податку першої - третьої груп, застосовується попередження.
Юридичні та фізичні особи-підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків (пункт 2 частини другої статті 256 КЗпП України).
Частиною 1 статті 21 КЗпП України передбачено, що трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.
Працівник має право реалізувати свої здібності до продуктивної і творчої праці шляхом укладення трудового договору на одному або одночасно на декількох підприємствах, в установах, організаціях, якщо інше не передбачене законодавством, колективним договором або угодою сторін.
Фактичний допуск до роботи уважається укладенням трудового договору незалежно від того, чи було прийняття на роботу належним чином оформлене, якщо робота провадилась за розпорядженням чи з відома роботодавця.
Нормами ст.24 КЗпП України установлено, що трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання такої форми є обов`язковим: при організованому наборі працівників; при укладенні трудового договору про роботу в районах з особливими природними географічними і геологічними умовами та умовами підвищеного ризику для здоров`я; при укладенні контракту; у випадках, коли працівник наполягає на укладенні трудового договору у письмовій формі; при укладенні трудового договору з неповнолітнім (ст. 187 цього Кодексу); при укладенні трудового договору з фізичною особою; в інших випадках, передбачених законодавством України.
Згідно із ч.3 ст.24 КЗпП України працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
З аналізу наведених норм слідує, що допущення працівника до роботи можливе за наявності укладеного трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу та подання повідомлення про прийняття працівника на роботу до територіальних органів Державної фіскальної служби за місцем обліку їх як платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до початку роботи працівника за укладеним трудовим договором.
Постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 року №509 затверджено Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення (далі - Порядок №509), який визначає механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою статті 265 Кодексу законів про працю України та частинами другою сьомою статті 53 Закону України «Про зайнятість населення».
Підставою для притягнення юридичної особи або фізичної особи-підприємця, яка використовує найману працю, до відповідальності на підставі ч.2 ст.265 КЗпП України, є установлений факт відсутності трудових відносин між цією особою та працівником при умові фактичного виконання працівником трудових функцій.
У апеляційній скарзі, скаржник акцентує увагу апеляційного суду про неврахування судом першої інстанції, що притягнення до відповідальності директора Товариства двічі за одне й те саме діяння, суперечить положеннями статті 61 Конституції України.
Колегія суддів уважає за необхідне з`ясувати чи належить відповідальність, передбачена статтею 265 КЗпП України і статтею 41 КУпАП до одного виду.
За змістом частин третьої, четвертої статті 265 КЗпП штрафи, накладення яких передбачено частиною другою цієї статті, є фінансовими санкціями і не належать до адміністративно-господарських санкцій, визначених главою 27 Господарського кодексу України. Штрафи, зазначені у частині другій цієї статті, накладаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Водночас, відповідальність за фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), передбачено також  частиною третьою статті 41 КУпАП.
Відповідно до частин першої - третьої статті 2 КУпАП законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України. Закони України про адміністративні правопорушення до включення їх у встановленому порядку до цього Кодексу застосовуються безпосередньо. Положення цього Кодексу поширюються і на адміністративні правопорушення, відповідальність за вчинення яких передбачена законами, ще не включеними до Кодексу.
Згідно із частиною третьою статті 41 КУпАП фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), допуск до роботи іноземця або особи без громадянства та осіб, стосовно яких прийнято рішення про оформлення документів для вирішення питання щодо надання статусу біженця, на умовах трудового договору (контракту) без дозволу на застосування праці іноземця або особи без громадянства - тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності, фізичних осіб-підприємців, які використовують найману працю.
Таким чином, частиною другою статті 265 КЗпП України і частиною третьою статті 41 КУпАП передбачено відповідальність для фізичних осіб-підприємців, які використовують найману працю, у вигляді штрафу за фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту).
Стаття 265 КЗпП України і стаття 41 КУпАП викладені в зазначеній редакції Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо реформування загальнообов`язкового державного соціального страхування та легалізації фонду оплати праці» від 28.12.2014 № 77-VIII.
Ключовою відмінністю статті 265 КЗпП України і статті 41 КУпАП є суб`єктний склад правопорушення. Завдяки цьому одночасно до відповідальності може бути притягнуто юридичну особу як роботодавця за статтею 265 КЗпП України і посадову особу цієї юридичної особи за статтею 41 КУпАП за фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудових відносин.
Тобто, позивача – ТОВ «Скайбот», який не є посадовою особою за своєю суттю, неможливо притягнути до адміністративної відповідальності згідно зі статтею 41 КУпАП. При цьому, притягнення посадової особи позивача – директора ТОВ «Скайбот» ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності згідно зі статтею 41 КУпАП, не може ставитись в залежність від можливості притягнення позивача як юридичної особи до відповідальності за порушення законодавства про працю.
Подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 08.06.2021 у справі № 360/1947/19 і колегія суддів не вбачає підстав для відступу від нього.
Колегія суддів наголошує на тому, що 22.12.2020 року у справі №260/1743/19, об`єднана палата Верховного Суду дійшла до висновку про наявність підстав для відступу від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в постанові Верховного Суду від 21 грудня 2018 року у справі №814/2156/16, та сформувала власний правовий висновок відповідно до якого:
- штрафи передбаченні статтею 265 Кодексу законів про працю України є заходами фінансової відповідальності, підстав відносити їх до заходів адміністративної відповідальності немає.
Разом з цим, колегія суддів звертає увагу, що предметом розгляду у даній справі є постанова Управління Держпраці у Миколаївській області від 13.11.2020 року № МК14636/588/АВ/П/ТД-ФС про накладення штрафу саме на юридичну особу – ТОВ «Скайбот».
При цьому, скаржник посилається на рішення Верховного Суду у справі №814/2156/16 де позивачем виступала саме фізична особа-підприємець.
Наведене спростовує доводи скаржника про притягнення двічі до відповідальності саме фізичної особи - директора Товариства за одне й те саме діяння. У випадку, що розглядається, до адміністративної відповідальності за порушення законодавства про працю притягнуто юридично особу – ТОВ «Скайбот».
Окрім цього, в позовній заяві та апеляційній скарзі, ТОВ «СКАЙБОТ» наполягає на укладенні між Товариством та ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , саме цивільно-правових договорів. Дана обставина, на думку скаржника, унеможливлює притягнення позивача до відповідальності передбаченої абзацом 2 ч.2 ст.265 КЗпП України.
З цього приводу апеляційний суд уважає за необхідне зазначити таке. 
Загальне визначення цивільно-правового договору наведено у статті 626 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України). Вказаною нормою передбачено, що договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на установлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Відповідно до ст. 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.
За приписами ст. 902 ЦК України виконавець повинен надати послугу особисто. У випадках, установлених договором, виконавець має право покласти виконання договору про надання послуг на іншу особу, залишаючись відповідальним в повному обсязі перед замовником за порушення договору.
За трудовим договором працівника приймають на роботу (посаду), включену до штату підприємства, для виконання не індивідуально-визначеної роботи, а трудових функцій в діяльності підприємства за конкретною кваліфікацією, професією, посадою. 
Працівникові гарантується заробітна плата, установлені трудовим законодавством гарантії, пільги, компенсації тощо. Після закінчення виконання визначеного завдання трудова діяльність не припиняється. Предметом трудового договору є власне праця працівника в процесі виробництва, тоді як предметом цивільно-правового договору є виконання його стороною певного визначеного обсягу робіт. 
За цивільно-правовим договором оплачується не процес праці, а її результати, які визначаються після закінчення роботи і оформляються актами передачі виконаних робіт (наданих послуг), на підставі яких провадиться їх оплата. Цивільно-правовим договором може бути передбачено попередню або поетапну оплату. У трудовій книжці запис про виконання роботи за цивільно-правовим договором не робиться.
Основною ознакою, що відрізняє трудовий договір від цивільно-правового, є те, що трудовим договором регулюється процес трудової діяльності, її організація, а за цивільно-правовим договором процес організації трудової діяльності залишається за його межами, оскільки метою договору є отримання певного матеріального результату. Виконавець за цивільно-правовим договором на відміну від працівника за трудовим договором не підпорядковується правилам внутрішнього трудового розпорядку, він сам організовує свою роботу і виконує її на власний ризик.
Ще одна відмінність між цивільно-правовим та трудовим договорами полягає в тому, що відповідальність працівника за трудовим договором регулюється лише імперативними нормами Кодексу законів про працю України та інших актів трудового законодавства і не може змінюватися сторонами трудового договору, а відповідальність у цивільно-правових відносинах визначається сторонами у договорі або чинним законодавством України, зокрема нормами Цивільного кодексу України.
Таким чином, трудовий договір - це угода щодо здійснення і забезпечення трудової функції. За трудовим договором працівник зобов`язаний виконувати не якусь індивідуально-визначену роботу, а роботу з визначеної однієї або кількох професій, спеціальностей, посади відповідної кваліфікації, виконувати визначену трудову функцію в діяльності підприємства. 
Керівником Товариства надано договори цивільно – правового характеру з наступними особами: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_11 , ОСОБА_7 , ОСОБА_10 .
Із змісту наданих цивільно-правових договорів з`ясовано, що у цих договорах, обсяг виконуваних робіт не визначено у вигляді конкретних фізичних величин, які підлягають вимірюванню та можуть бути відображені в Акті їх приймання-передачі, а визначено у вигляді завдань та функцій працівників, передбачених довідником кваліфікаційних характеристик професій працівників.
Так, відповідно до наданого Цивільно-правового договору №02 від 02.06.2020 року, предметом Договору є надання Замовнику (ТОВ «Скайбот») послуг (виконання роботи) Виконавцем ( ОСОБА_5 ) «Вести розрахунки та видачу необхідної кількості продуктів по замовленню «Замовника». Контролювати санітарний стан обладнання та приміщень».
Згідно із усним та письмовим поясненням ОСОБА_5 від 28.08.2020 року, остання є волонтером у їдальні на території бази відпочинку «Вінниця» починаючи з липня 2020 року з режимом роботи з 08 год.00 хв. до 20 год.00 хв. з урахуванням перервами. Обов`язки: організація трудового процесу їдальні. У відповідності із письмовим поясненням: надає розпорядження та контролює роботу - ОСОБА_1 ; заробітну плату ОСОБА_5 не отримує.
Однак, 31.08.2020 року у своїх усних поясненнях ОСОБА_5 зазначено, що остання з липня 2020 року працює по Договору цивільно-правового характеру з ТОВ «Скайбот», з режимом роботи з 08 год.00 хв. до 20 год.00 хв. згідно з режимом їдальні. В її обов`язки входить: перевірка за дотриманням технологічного процесу приготування їжі, калькуляція. Згідно до письмових пояснень: надає розпорядження та контролює роботу - ОСОБА_1 ; заробітну плату не отримує.
Згідно з довідником кваліфікаційних характеристик професій працівників (випуск 65 «Торгівля та громадське харчування»), погодженого Міністерством праці та соціальної політики України, затвердженого наказом Міністерства зовнішніх економічних зв`язків і торгівлі України від 30.11.1999 №918 (далі – Довідник), завдання та обов`язки, які відповідають професії «завідувач виробництва» є: 
- зокрема, як складання заявки на  необхідні продовольчі  товари,  напівфабрикати  та  сировину,  забезпечує їх своєчасне одержання із складів, контролює їх асортимент, кількість та якість, терміни надходження та реалізації; 
- здійснення постійного контролю за додержанням технології приготування страв,  нормами використання сировини та напівфабрикатів;   
- контроль з правильною та безпечною експлуатацією технологічного устаткування.
- забезпечення належної організації праці робітників на робочих місцях. 
Завідувач виробництва у закладі харчування є професією працівника, що убачається зі змісту Національного класифікатора України професій ДК 003:2010 (код 1225 відповідно до Класифікатору професій України), затвердженого наказом  Держспоживстандарту України від 28.07.2010 № 327.
Згідно з Довідником завдання та обов`язки, зокрема, керує роботою офіціантів, буфетників, касирів та інших працівників залу. Забезпечує гарантії безпеки харчування, контролює додержання працівниками правил і норм з охорони праці, протипожежного захисту, виробничої санітарії та особистої гігієни, відповідають професії «адміністратор залу». 
Адміністратор залу у закладі харчування є професією працівника, що вбачається зі змісту Національного класифікатора України професій ДК 003:2010 (код 4222 відповідно до Класифікатору професій України), затвердженого наказом  Держспоживстандарту України від 28.07.2010 № 327.
Відповідно до письмових пояснень працівника ОСОБА_5 , остання фактично виконує функції та завдання працівника за відповідною професією у закладі харчування, згідно до вимог трудового законодавства, та, як вбачається із самих письмових пояснень ОСОБА_5 , свої функціональні обов`язки вона виконує на протязі двох місяців, із підпорядкуванням режиму роботи їдальні на території бази відпочинку «Вінниця», тобто систематично, а роботу даного працівника скеровує директор Товариства, визначаючи її напрями та завдання. 
Отже, організація трудового процесу, перевірка за дотриманням технологічного процесу приготування їжі, калькуляція, ведення розрахунків та видача необхідної кількості продуктів по замовленню «Замовника», здійснення контролю за санітарним станом обладнання та приміщень у їдальні здійснюється ОСОБА_5 безпосередньо у їдальні, яка функціонує за відповідним режимом роботи цього закладу харчування (для сніданку/обіду/вечері) з метою надання послуг харчування відпочиваючим на період відпустки,визначеним позивачем за для здійснення виду діяльності ТОВ «Скайбот».
Праця даної особи не є юридично самостійною, а здійснюється в межах діяльності ТОВ «Скайбот» з систематичним виконанням трудових функцій притаманних саме для робіт за відповідною професією.
Стосовно наданого Цивільно-правового договору №03 від 20.06.2020 року, предметом Договору є надання Замовнику (ТОВ «Скайбот») послуг (виконання роботи) Виконавцем ( ОСОБА_6 ) «Виконувати заготовку продуктів для приготування холодних страв; видавати готові страви з дотриманням санітарних та карантинних норм», колегія суддів зазначає таке.
У письмових поясненнях ОСОБА_6 від 28.08.2020 року вказано, що остання є волонтером у їдальні на території бази відпочинку «Вінниця» з 01.07.2020 року, з режимом роботи з 07год.00хв. до 20год.00хв. з перервами. В її обов`язки входить: виставити готові страви на лінію роздачі та обслуговувати (надавати порції) відвідувачам їдальні. Надає розпорядження та контролює роботу - ОСОБА_1 . Заробітну плату ОСОБА_6 не отримує.
Згідно із письмовими поясненнями ОСОБА_6 від 31.08.2020 року, остання готує салати у холодному цеху, працює з 21.07.2020 року по договору цивільно-правового характеру з ТОВ «Скайбот», з режимом роботи з 08 год.00 хв. до 20 год.00 хв. з перервами, у відповідності до режиму їдальні. Обов`язки: готування холодних страв (салатів). Надає розпорядження та контролює роботу - ОСОБА_1 , заробітну плату не отримує.
Так, згідно із Довідником завданнями та обов`язками буфетника, зокрема, є відпуск споживачам кулінарної продукції, покупних вагових товарів, холодних та гарячих страв, закусок, гарячих напоїв, хлібобулочних, мучних, кулінарних та кондитерських виробів, молочних продуктів відповідно до норм їх виходу та відпускання. Нарізка, зважування, порціонування, укладання їжі на тарілки, в салатниці та інший посуд, розлив напоїв у стакани. Готування продукції та товарів до продажу, викладання їх на буфетному прилавку,  встановлення цінників. Забезпечує належний санітарний стан у буфеті.
Буфетник є професією працівника, що убачається зі змісту Національного класифікатора України професій ДК 003:2010 (код 5123 відповідно до Класифікатору професій України), затвердженого наказом  Держспоживстандарту України від 28.07.2010 № 327.
Отже, подача готових страв на лінію роздачі та обслуговування відвідувачів (надавати порції), готування холодних страв (салатів), з дотриманням санітарних та карантинних норм, здійснюється ОСОБА_6 безпосередньо у їдальні, яка функціонує за відповідним режимом роботи цього закладу харчування (для сніданку/обіду/вечері) з метою надання послуг харчування відпочиваючим на період відпустки, визначеним позивачем за для здіснення виду діяльності ТОВ «Скайбот» з систематичним виконанням трудових функцій притаманних саме для робіт за відповідною професією.
Відповідно до наданого Цивільно-правового договору №04 від 20.06.2020 року, предметом Договору є надання Замовнику (ТОВ «Скайбот») послуг (виконання роботи) Виконавцем ( ОСОБА_8 ) «Виконувати розрахунки на касі, вести облік та звітність згідно із прейскурантом, використовувати технічні засоби».
Згідно із письмовими поясненнями ОСОБА_8 від 28.08.2020 року, останній є волонтером у їдальні на території бази відпочинку «Вінниця» з липня 2020 року, з режимом роботи з 08 год.00 хв. до 20 год.00 хв. з перервами. Обов`язки: касир. Надає розпорядження та контролює роботу - ОСОБА_1 , заробітну плату ОСОБА_8 не отримує.
Згідно з письмовим поясненням ОСОБА_8 від 31.08.2020, останній є касиром у їдальні на території бази відпочинку «Вінниця», працює з кінця липня 2020 року по договору цивільно-правового характеру з ТОВ «Скайбот», з режимом роботи з 08 год.00 хв. до 20 год.00 хв. з перервами, обов`язки: касир; надає розпорядження та контролює роботу - ОСОБА_1 , заробітну плату не отримує.
У відповідності із Довідником завданнями та обов`язками касира, зокрема, є ведення розрахунків із споживачами за товари, вироби та послуги, підрахунок вартості покупки, отримання грошей, пробивання чеку, видача здачі.
Касир є професією працівника, що убачається зі змісту Національного класифікатора України професій ДК 003:2010 (код 4211 відповідно до Класифікатору професій України), затвердженого наказом  Держспоживстандарту України від 28.07.2010 № 327.
У письмових пояснень працівника ОСОБА_8 вказано, що останній фактично виконує функції та завдання працівника за відповідною професією у закладі харчування, згідно до вимог трудового законодавства. Свої функціональні обов`язки виконує на протязі двох місяців, із підпорядкуванням режиму роботи їдальні на території бази відпочинку «Вінниця», тобто систематично, а роботу даного працівника скеровує директор Товариства, визначаючи її напрями та завдання. 
Отже, робота за касовим апаратом здійснюється ОСОБА_8 безпосередньо у їдальні, яка функціонує за відповідним режимом роботи цього закладу харчування (для сніданку/обіду/вечері) з метою надання послуг харчування відпочиваючим на період відпустки, визначеним ТОВ «Скайбот» за для здійснення виду діяльності ТОВ «Скайбот».
Праця даної особи не є юридично самостійною, а здійснюється в межах діяльності ТОВ «Скайбот» з систематичним виконанням трудових функцій притаманних саме для робіт за відповідною професією.
Щодо наданого Цивільно-правового договору №05 від 20.06.2020 року, предметом Договору є надання Замовнику (ТОВ «Скайбот») послуг (виконання роботи) Виконавцем ( ОСОБА_9 ) «Прибирати усі приміщення їдальні та кухні кожен день не менше як 4 рази на добу, прибирати посуд зі столів та робити дезінфекцію», слід зазначити таке.
Згідно із усними та письмовими поясненням ОСОБА_9 від 31.08.2020 року, остання є працівником залу їдальні на території бази відпочинку «Вінниця». Працює з 13.06.2020 року по договору цивільно-правового характеру з ТОВ «Скайбот», з режимом роботи з 08 год.00 хв. до 20 год.00 хв. з перервами. Обов`язки: прибирання посуду, витирання столів, миття підлоги під час перерви. Надає розпорядження та контролює роботу - ОСОБА_1 , заробітну плату ОСОБА_9 не отримує.
Так, у відповідності із Довідником кваліфікаційних характеристик професій працівників (Випуск 1 «Професії працівників, які є загальними для всіх видів економічної діяльності»), погодженого Міністерством праці та соціальної політики України, затвердженого наказом Міністерства праці та соціальної політики України від 29 грудня 2004 р. № 336 (далі – Довідник № 336), завданнями та обов`язками прибиральника виробничих приміщень, зокрема, є:
- прибирання в цехах та інших виробничих приміщеннях відходи виробництва і сміття. Витирання пилу, підмітання і миття вручну або за допомогою машин і пристроїв підлоги, сходів, сходові марші та площадки, вікна, стіни, стелі у виробничих приміщеннях. Готування різних мийних та дезінфікуючих розчинів для миття підлоги, стік, вікон та стель. Транспортування відходів й сміття з виробничих приміщень до установленого місця.
Прибиральник виробничих приміщень є професією працівника, що убачається зі змісту Національного класифікатора України професій ДК 003:2010 (код 9132 відповідно до Класифікатору професій України), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 28.07.2010 № 327.
Відповідно до письмових пояснень працівника ОСОБА_9 , остання фактично виконує функції та завдання працівника за відповідною професією, згідно із вимог трудового законодавства. Свої функціональні обов`язки виконує з 13.06.2020 року, із підпорядкуванням режиму роботи їдальні на території бази відпочинку «Вінниця», тобто систематично, а роботу даного працівника скеровує директор Товариства, визначаючи її напрями та завдання. 
Отже, робота з прибирання приміщень їдальні здійснюється ОСОБА_9 безпосередньо у їдальні, яка функціонує за відповідним режимом роботи цього закладу харчування (для сніданку/обіду/вечері) з метою надання послуг харчування відпочиваючим на період відпустки, визначеним позивачем за для здійснення виду діяльності ТОВ «Скайбот».
Також надано Цивільно-правовий договір №07 від 10.08.2020 року, предметом Договору є надання Замовнику (ТОВ «Скайбот») послуг (виконання роботи) Виконавцем ( ОСОБА_7 ) «Видавати готові страви по замовленням з дотриманням санітарних та карантинних норм. Підтримувати стан робочого місця у нормі».
У письмових поясненнях від 28.08.2020 року працівником ОСОБА_7 , повідомлено, що остання є волонтером у їдальні на території бази відпочинку «Вінниця» з липня 2020 року (з моменту відкриття їдальні), з режимом роботи з 08 год.00 хв. до 20 год.00 хв. з перервами. Обов`язки: на роздачі на лінії роздачі готових страв відпочивальникам. Надає розпорядження та контролює роботу - ОСОБА_1 .. Заробітну плату не отримує.
Згідно до письмового пояснення працівника ОСОБА_7 від 31.08.2020 року, усно зазначено, що здійснює роздачу готових страв на лінії роздачі готових страв у їдальні на території бази відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». Працює з липня 2020 року по договору цивільно-правового характеру з ТОВ «Скайбот», з режимом роботи з 08 год.00 хв. до 20 год.00 хв. з перервами відповідно до режиму їдальні. Обов`язки: видача готових страв відпочивальникам. 
Відповідно із Довідником завданнями  та обов`язками буфетника, зокрема, є відпуск споживачам кулінарної продукції, покупних вагових товарів, холодних та гарячих страв, закусок, гарячих напоїв, хлібобулочних, мучних, кулінарних та кондитерських виробів, молочних продуктів відповідно до норм їх виходу та  відпускання. 
Буфетник є професією працівника, що убачається зі змісту Національного класифікатора України професій ДК 003:2010 (код 5123 відповідно до Классіфікатору професій України), затвердженого наказом  Держспоживстандарту України від 28.07.2010 № 327.
Відповідно до письмових пояснень працівника ОСОБА_7 , остання фактично виконує функції та завдання працівника за відповідною професією у закладі харчування, згідно до вимог трудового законодавства. Свої функціональні обов`язки виконує на протязі двох місяців, із підпорядкуванням режиму роботи їдальні на території бази відпочинку «Вінниця», тобто систематично, а роботу даного працівника скеровує директор Товариства, визначаючи її напрями та завдання. 
Отже, подача готових страв на лінію роздачі та обслуговування відвідувачів (надавати порції), з дотриманням санітарних та карантинних норм, здійснюється ОСОБА_7 безпосередньо у їдальні, яка функціонує за відповідним режимом роботи цього закладу харчування (для сніданку/обіду/вечері) з метою надання послуг харчування відпочиваючим на період відпустки, визначеним позивачем за для здійснення діяльності ТОВ «Скайбот».
Так, із наданого Цивільно-правового договору №08 від 10.08.2020 року з`ясовано, що предметом Договору є надання Замовнику (ТОВ «Скайбот») послуг (виконання роботи) Виконавцем ( ОСОБА_10 ) «Збирати на кухні та мити кухонний та столовий посуд згідно з санітарними нормами».
У письмових поясненнях ОСОБА_10 від 31.08.2020 року, остання вказує, що працює посудомийкою на кухні у їдальні на території бази відпочинку «Вінниця». Працює з 13.06.2020 року по договору цивільно-правового характеру, з режимом роботи з 08 год.00 хв. до 20 год.00 хв. з перервами, згідно із режимом їдальні. Обов`язки: миття посуду, миття кухні у кінці робочого дня. Надає розпорядження та контролює роботу - ОСОБА_1 , заробітну плату не отримує.
Довідником завданнями та обов`язками мийника посуду, зокрема, є миття столового та  кухонного посуду, приборів, підносів, інвентаря, інструментів, тари із застосуванням мийних та дезінфікуючих засобів. Прибирання приміщення, в якому розташоване обладнання мийки, та утримання його в належному санітарному стані.
Мийник посуду є професією працівника, що убачається зі змісту Національного класифікатора України професій ДК 003:2010 (код 9132 відповідно до Класифікатору професій України), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 28.07.2010 року № 327.
ОСОБА_10 фактично виконує функції та завдання працівника за відповідною професією у закладі харчування, згідно із вимог трудового законодавства. При цьому, свої функціональні обов`язки вона виконує з 13.06.2020 року, із підпорядкуванням режиму роботи їдальні на території бази відпочинку «Вінниця», тобто систематично, а роботу даного працівника скеровує директор Товариства, визначаючи її напрями та завдання. 
Отже, миття столового та кухонного посуду, приборів, підносів, інвентарю, інструментів, тари із застосуванням мийних та дезінфікуючих засобів здійснюється ОСОБА_10 безпосередньо у їдальні, яка функціонує за відповідним режимом роботи цього закладу харчування (для сніданку/обіду/вечері) з метою надання послуг харчування відпочиваючим на період відпустки, визначеним позивачем за для здійснення діяльності ТОВ «Скайбот».
В ході інспекційного відвідування керівником Товариства 01.09.2020 року було надано Цивільно-правовий договір №06 від 12.07.2020 року. Відповідно до наданого Цивільно-правового договору №06 від 12.07.2020, предметом Договору є надання Замовнику (ТОВ «Скайбот») послуг (виконання роботи) Виконавцем ( ОСОБА_11 ) «Виконувати заготовку продуктів та приготування І та ІІ страв по замовленню до сніданку, обіду та вечері».
Довідником передбачено завданнями та обов`язками кухаря, зокрема, серед яких визначено: 
- приготування страв страви та кулінарних виробів масового попиту із  застосуванням різних способів теплової кулінарної обробки.
- приготування різних видів пасеровок та соуси на кістковому бульйоні і на молоці;
- приготування других страв з м`яса, риби, овочів, круп у вареному, тушкованому, запеченому, смаженому вигляді (м`ясо відварне, рибу відварну, смажену, парову, овочі фаршировані, запіканки з овочів, круп, молочні страви тощо);
- готування гарячих та холодних напоїв, солодкі страви;
- приготування птиці для варіння та смаження.
Кухар є професією працівника, що убачається зі змісту Національного класифікатора України професій ДК 003:2010 (код 5122 відповідно до Класифікатору професій України), затвердженого наказом  Держспоживстандарту України від 28.07.2010 № 327.
Виконання функцій, які зазначені у Договорі № 06, працівником ОСОБА_11 , передбачено для здійснення безпосередньо у їдальні, яка функціонує за відповідним режимом роботи цього закладу харчування (для сніданку/обіду/вечері) з метою надання послуг харчування відпочиваючим на період відпустки, визначеним позивачем за для виконання виду діяльності ТОВ «Скайбот».
З огляду на наведене, а також на переконання колегії суддів, виконання функцій повара, кухаря, прибиральниці, мийника посуду, адміністратору закладу, буфетника притаманно саме трудовому договору, а не цивільно-правовому.
Таким чином, надані під час інспекційного відвідування громадянами ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 відповіді на питання ревізорів про виконувану ними роботу у належному позивачці кафе суперечать предмету наданих ФОП ОСОБА_15 договорів з цими особами.
Отже, із вищезазначеного слідує, що працівники ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_11 , ОСОБА_7 , ОСОБА_10 фактично були допущені Товариством до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу.
Наведене є порушенням вимог ч. 1 ст. 21 КЗпП України, ч. 1, 3 ст. 24 КЗпП України, постанови Кабінету Міністрів України «Про порядок повідомлення Державній податковій службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу» № 413 від 17 червня 2015 року.
Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що постановою Кабміну України «Деякі питання здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю» від 21.08.2019 року №823 внесені зміни до Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №509 та виключено з нього пункти 5-8, пункти 2-4, 9-12 викладено у визначеній постановою редакції.
Відповідно до п. 2 Порядку № 509 у чинній редакції, штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальниками управлінь і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками, керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (далі - уповноважені посадові особи).
Штрафи накладаються на підставі, зокрема:
- акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю, у ході якого виявлено факти використання праці неоформлених працівників.
Приписами пункту 3 Порядку №509 визначено, що справа про накладення штрафу розглядається у 45-денний строк з дня, що настає за днем одержання уповноваженою посадовою особою документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку.
Про дату одержання документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, уповноважена посадова особа письмово повідомляє суб`єкту господарювання та роботодавцю не пізніше ніж через п`ять днів після їх отримання рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.
Відповідно до пункту 4 Порядку №509 під час розгляду справи досліджуються матеріали і вирішується питання щодо наявності підстав для накладення штрафу.
За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу.
Постанова про накладення штрафу складається у двох примірниках за формою, встановленою Мінекономіки, один з яких залишається в уповноваженої посадової особи, що розглядала справу, другий - надсилається протягом трьох днів з дня складення суб`єктові господарювання або роботодавцю, стосовно якого прийнято постанову, або вручається його представникові, про що на примірнику робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого суб`єкта господарювання або роботодавця чи їх представника.
У разі надсилання примірника постанови засобами поштового зв`язку в матеріалах справи робиться відповідна позначка.
Фактичні обставини справи свідчать, що 02.10.2020 року відповідач повідомив ТОВ «Скайбот» про отримання Акту перевірки від 04.09.2020 року, що підтверджується скан копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, яке додано представником відповідача разом з відзивом на апеляційну скаргу.
Тобто вимоги п.3,4 Порядку № 509 щодо направлення у строки зазначених документів, ГУ Держпраці в Одеській області виконано.
До того ж, судова колегія вказує, що вимоги Порядку № 509 не покладають обов`язку для суб`єкта владних повноважень установлення факту вручення Повідомлення про розгляд справи щодо накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення.
Розгляд справи про застосування фінансових санкцій в порядку статті 265 КЗпП України відбувся 13.11.2020 року, за результатами прийнято оскаржувану постанову про накладення штрафу у розмірі 350 000 грн. на підставі абз.2 ч.2 ст.265 КЗпП України.
При цьому, редакція Порядку № 509 після зазначених змін лише установлює строк, протягом якого розглядається справа про накладення штрафу та вже не покладає на уповноважених посадових осіб імперативного обов`язку щодо необхідності повідомлення суб`єкта господарювання про розгляд справи про накладення штрафу
Отже, в діях відповідача щодо розгляду справи та накладення на суб`єкта господарювання штрафу відсутні порушення норм діючого законодавства.
Апеляційний суд зазначає, що відповідачем доведено правомірність своїх дій щодо притягнення позивача до відповідальності за порушення законодавства про працю. В той час, позивачем не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про обґрунтованість заявлених позовних вимог.
Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, судова колегія зазначає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову в цілому, а доводи, викладені в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного перегляду справи.
Відповідно до ст. 242 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
У відповідності до ст.ст. 315, 316 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги, якщо суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін.
Оскільки, суд першої інстанції не допустив неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права при ухваленні судового рішення,тому апеляційна скарга залишається без задоволення, а рішення суду - без змін.
Керуючись ст. 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «СКАЙБОТ» - залишити без задоволення, а рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 12 травня 2021 року у справі №400/6084/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СКАЙБОТ» до Управління Держпраці у Миколаївській області про визнання протиправною та скасування постанови - залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання сторонами копії судового рішення.

Суддя-доповідача 	 	Димерлій О.О.	
Судді	    	Єщенко О.В.    Танасогло Т.М.