П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №  120/118/21-а 
Головуючий у 1-й інстанції:   Чернюк А.Ю.  
Суддя-доповідач:  Граб Л.С. 
15 вересня 2021 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Граб Л.С. 
суддів:  Іваненко Т.В.  Сторчака В. Ю. 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Вінницькій області на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 20 квітня 2021 року у справі за адміністративним позовом Головного управління ДПС у Вінницькій області до Фермерського господарства "Каіл" про стягнення податкового боргу та накладення арешту на кошти та інші цінності, 
В С Т А Н О В И В :
В січні 2021 року Головне управління ДПС у Вінницькій області (далі ГУ ДПС у Вінницькій області)  звернулося до суду з позовом до Фермерського господарства "Каіл", в якому просило стягнути з рахунків у банках, що обслуговують ФГ "Каіл" кошти в рахунок погашення податкового боргу в сумі 51533,98 грн. 
Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 26 січня 2021 року відкрито провадження у адміністративній справі. 
Ухвалою від 20 квітня 2021 року адміністративний позов залишено без розгляду на підставі п.8 ч.1 ст.240 КАС України.
Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій    просить скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги Управління посилається на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для розгляду справи, невідповідність висновків обставинам справи та порушення норм процесуального права.
Від відповідача відзиву на апеляційну скаргу до суду не надходило.
Відповідно до ч.4 ст.304 КАС України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Сторони, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи в порядку письмового провадження. 
У відповідності до вимог ч.2 ст.313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
За правилами п.п.1,2 ч.1 ст.311 КАС України, розгляд справи колегією суддів здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що позивач не заявляв про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду в частині вимог про стягнення податкового боргу щодо податкових зобов`язань, по яким сплив строк звернення до суду, оскільки останній мав право на звернення до суду із вимогою про стягнення заборгованості протягом 1095 днів з моменту його виникнення, проте позовну заяву до суду позивачем подано тільки 06.01.2021 року, тобто вже після спливу строку звернення до суду.  
Переглядаючи оскаржуване судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіряючи дотримання судом першої інстанцій норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі, колегія суддів виходить із наступного.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.
Частиною 3 наведеної статті передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Отже законом, крім загальних встановлено і спеціальні строки звернення до суду.
Так, відповідно до пунктів 102.1, 102.4 статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.
У разі якщо грошове зобов`язання нараховане контролюючим органом до закінчення строку давності, визначеного у пункті 102.1 цієї статті, податковий борг, що виник у зв`язку з відмовою у самостійному погашенні такого грошового зобов`язання, може бути стягнутий протягом наступних 1095 календарних днів з дня виникнення податкового боргу, крім випадків, передбачених абзацом третім пункту 59.1 статті 59 цього Кодексу. Якщо платіж стягується за рішенням суду, строки стягнення встановлюються до повного погашення такого платежу або визначення боргу безнадійним.
Таким чином, строк звернення до суду із позовом про стягнення податкового боргу, з урахуванням строків, визначених статтею 102 ПК України, складає 1095 днів (3 роки) з дня його виникнення.
Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що податкове повідомлення-рішення № 0000013530/0, на підставі якого за ФГ "Каіл" рахується податковий борг, прийняте податковим органом 17.02.2011, а з даним позовом до суду останній звернувся лише 06.01.2021, тобто після спливу трьохрічного строку звернення до суду. 
Пунктом 8 частини 1 статті 240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
Згідно з ч.3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Отже, процесуальними нормами закріплено обов`язок суду встановлювати факт дотримання позивачем строку звернення до адміністративного суду та у випадку його пропуску за відсутності заяви про поновлення пропущеного строку звернення, або якщо наведені в такій заяві підстави визнаються судом неповажними, суд залишає таку позовну заяву без розгляду, не розглядаючи справу по суті позовних вимог.
За приписами ч.13 ст.171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Таким чином, у випадку встановлення судом після відкриття провадження у справі факту пропуску строку звернення до суду та з метою встановлення всіх фактичних обставин, за яких може бути прийнято рішення про залишення позову без розгляду, суд має залишити позовну заяву без руху для надання позивачу строку на усунення недоліків, шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду.
Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловеною у постанові від 09.12.2020 у справі № 560/2727/19.
Однак, встановивши, що позовну заяву подано з пропуском визначених КАС України строків, суд першої інстанції не надав позивачу можливості подати заяву про поновлення строку на звернення до адміністративного суду, в якій останній міг обґрунтувати поважність причин пропуску такого строку. 
Колегія суддів зауважує, що залишення позовної заяви без розгляду-закінчення провадження у справі за наявності встановлених обставин, в даному випадку порушення строків звернення до суду за відсутності заяви про їх поновлення, свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом.
Питання стосовно доступу особи до правосуддя неодноразово було предметом судового розгляду Європейського суду з прав людини.
Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону України "Про виконання рішення та застосування практики Європейського Суду з прав людини" суди України застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основних свобод та протоколи до неї і практику Європейського суду, як джерела права.
Як свідчить позиція Європейського Суду з прав людини, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку про те, що залишення судом першої інстанції позову без розгляду є передчасним та необґрунтованим, а доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції.
Відповідно до   ст.320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
За встановлених обставин ухвала суду першої інстанції про залишення позову без розгляду підлягає скасуванню, як така, що винесена з порушенням норм процесуального права, а справа підлягає поверненню до суду першої інстанції для продовження розгляду.  
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Вінницькій області задовольнити.
Ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 20 квітня 2021 року у справі за адміністративним позовом Головного управління ДПС у Вінницькій області до Фермерського господарства "Каіл" про стягнення податкового боргу та накладення арешту на кошти та інші цінності скасувати.
Справу направити до  Вінницького окружного адміністративного суду  для продовження розгляду.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий	 	 	Граб Л.С.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Іваненко Т.В.    Сторчак В. Ю.