П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

30 червня 2021 р.	м.Одеса	Справа № 420/701/20	
Головуючий в 1 інстанції: Самойлюк Г.П.
          
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді –	Кравченка К.В.,	
судді –	Джабурія О.В.,	
судді –	Вербицькій Н.В.,	
при секретарі –	Яценюк О.Р.,	

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2020 року по справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОДЕКС ПІВДЕНЬ» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, –

В С Т А Н О В И В:
В січні 2020 року товариство з обмеженою відповідальністю «ПРОДЕКС ПІВДЕНЬ» звернулось до Одеського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС в Одеській області, в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №0275895004 від 12.12.2019 року, яким до позивача застосовано штрафні санкції на суму 76674,53 грн. за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийняте з порушенням вимог п.86.8 ст.86 ПК України; зазначені в акті перевірки податкові накладні були своєчасно направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, однак вони не були вчасно зареєстровані в ЄРПН не з вини позивача та внаслідок безпідставного та помилкового віднесення позивача до переліку ризикових платників податку, і така помилка була усунута контролюючим органом самостійно лише в кінці 2019 року.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 23.12.2020 року позовні вимоги задоволено.
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти по справі нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до наступного.
Встановлені судом першої інстанції обставини справи полягають в наступному.
Головним управлінням ДФС в Одеській області відповідно до п.20.1.4 п.20.1 ст.20 розділу І та у порядку ст.76 розділу ІІ Податкового кодексу України та пп.75.1.1 п.75.1 ст.75 ПК України проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, дата виписки яких припадає на 2019 рік, за результатами якої складено акт №3684/15-32/50-06 від 19.07.2019 року (а.с.7-8).
Перевіркою встановлено порушення позивачем вимог ст.201 ПК України у зв`язку із порушенням термінів реєстрації 11 податкових накладних за 2019 рік в Єдиному реєстрі податкових накладних із затримкою граничних термінів реєстрації податкових накладних.
Так, в акті перевірки податковий орган вказав на порушення термінів реєстрації наступних податкових накладних: №2 від 04.03.2019 року, №3 від 05.03.2019 року, №5 від 05.03.2019 року, №6 від 12.03.2019 року, №7 від 19.03.2019 року, №1 від 11.04.2019 року, №2 від 23.04.2019 року, №2 від 08.05.2019 року, №3 від 15.05.2019 року, №4 від 22.05.2019 року, №5 від 22.05.2019 року, а також визначив період затримки реєстрації кожної з цих податкових накладних. 
19.09.2019 року ТОВ «ПРОДЕКС ПІВДЕНЬ» направлено на адресу Головного управління ДФС в Одеській області заперечення до акту перевірки (а.с.39-40).
04.10.2019 року (вих.№1871/10/1532-50-04-10) за результатами розгляду Головним управлінням ДФС в Одеській області заперечень позивача висновки акта перевірки №3684/15-32/50-06 від 19.07.2019 року залишені без змін (а.с.42-44). 
На підставі зазначеного акту перевірки контролюючим органом прийнято податкове повідомлення-рішення №0275895004 від 12.12.2019 року, згідно з яким до ТОВ «ПРОДЕКС ПІВДЕНЬ» застосовано штраф у розмірі 76674,53 грн. (а.с.9-10).
Спірні правовідносини врегульовані наступними положеннями Податкового кодексу України (ПКУ).
Відповідно до п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Згідно з п.120-1.1 ст.120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
За приписами п.120-1.2 ст.120-1 ПК України відсутність реєстрації протягом граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою), що зазначена у податковому повідомленні - рішенні, складеному за результатами перевірки контролюючого органу, - тягне за собою накладення на платника податку штрафу в розмірі 50 відсотків суми податкових зобов`язань з податку на додану вартість, зазначеної у такій податковій накладній та/або розрахунку коригування до податкової накладної або від суми податку на додану вартість, нарахованого за операцією з постачання товарів/послуг, якщо податкову накладну на таку операцію не складено. 
У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з пунктом 201.16 статті 201 цього Кодексу штрафні санкції, передбачені цим пунктом, не застосовуються на період зупинення такої реєстрації до прийняття відповідного рішення щодо відновлення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування згідно з підпунктом 201.16.4 пункту 201.16 статті 201 цього Кодексу.
Згідно п.201.16 ст.201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року №117 було затверджено порядки з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, яка була чинною на момент зупинення реєстрації податкових накладних позивача.
Відповідно до п.6 Порядку №117, у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, зазначені в акті перевірки податкові накладні не були вчасно зареєстровані в ЄРПН не з вини позивача, а внаслідок необґрунтованих дій податкового органу, пов`язаних з одностороннім припиненням дії укладеного з позивачем договору про визнання електронних документів та блокування доступу до ЄРПН, а також з включенням позивача до Переліку ризикових платників податків.
Колегія суддів погоджується з прийнятим судом першої інстанції рішенням, виходячи з наступного.
Матеріалами справи доведено, що податкові накладні: №2 від 04.03.2019 року, №3 від 05.03.2019 року, №5 від 05.03.2019 року, №6 від 12.03.2019 року, №7 від 19.03.2019 року, №1 від 11.04.2019 року були своєчасно направлені реєстрації є ЄРПН, однак причиною їх не реєстрації у визначені законом терміни стало дострокове припинення договору про визнання електронної звітності, про що зазначено в Квитанціях №1 (а.с.20-26).
Суд першої інстанції вірно виходив з того, що на адресу позивача з боку податкового органу не надходило попереджень щодо припинення дії договору про визнання електронних документів та блокування доступу до ЄРПН.
Як вбачається з матеріалів справи позивачем на адресу відповідача направлялись листи №2 від 22.03.2019 року, №8 від 10.06.2019 року та ДФС України №3 від 04.04.2019 року, в яких позивач повідомляв про те, що у відповідь на його звернення відділ електронного сервісу та електронного документообігу управління з обслуговування платників повідомив про те, що заява позивача від 12.12.2018 року про приєднання до Договору про визнання електронних документів є чинним і даний договір є діючим, а тому є неправомірною заборона на реєстрацію електронних документів товариства, та просив зняти таку заборону (а.с.11-14, 18-19).
23.04.2019 року відповідач за наслідками розгляду звернення повідомив позивачу, що за даними інформаційних систем ДФС, між ТОВ «ПРОДЕКС ПІВДЕНЬ» та контролюючим органом за основним місцем обліку платника укладений договір про визнання електронних документів на підставі прийнятої заяви про приєднання до договору, про що позивачу надіслано квитанцію про приєднання до договору від 13.12.2018 року (реєстраційний номер 9276711543), в зв`язку з чим позивач має можливість направляти звітні документи в електронному вигляді (а.с.33).
Отже, відповідачем не підтверджено правомірність відхилення реєстрації податкових накладних №2 від 04.03.2019 року, №3 від 05.03.2019 року, №5 від 05.03.2019 року, №6 від 12.03.2019 року, №7 від 19.03.2019 року, №1 від 11.04.2019 року.
Також не доведено відповідачем і правомірність застосування штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію в ЄРПН податкових накладних №2 від 23.04.2019 року, №2 від 08.05.2019 року, №3 від 15.05.2019 року, №4 від 22.05.2019 року, №5 від 22.05.2019 року, затримка в реєстрації яких сталась внаслідок віднесення позивача з 18.04.2019 року до ризикових платників.
Так, ТОВ «ПРОДЕКС ПІВДЕНЬ» на адресу Головного управління ДПС в Одеській області направлено лист №5 від 18.04.2019 року з вимогами надати пояснення про причини віднесення товариства до «ризикових» платників податків (а.с.27-28).
07.05.2019 року відповідач за наслідками розгляду звернення позивача повідомив, що згідно даних ІТС «Податковий блок» ТОВ «ПРОДЕКС ПІВДЕНЬ» внесено до Переліку ризикових платників податків відповідно до пп.7 п.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку (а.с.34-36).
27.05.2019 року (вих. №7) позивач надав до Головного управління ДПС в Одеській області пояснення, зазначивши, що ТОВ «ПРОДЕКС ПІВДЕНЬ» не є власником чи експортером товару «соєві боби», експортованого за ВМД, а є організатором транспортних перевезень, тому віднесення позивача до реєстру ризикових платників податків у зв`язку з відсутністю зареєстрованих податкових накладних на придбання соєвих бобів є безпідставним (а.с.30-32).
При цьому, як зазначено позивачем та не заперечувалося відповідачем, лише у червні 2019р. відповідач виключив ТОВ «ПРОДЕКС ПІВДЕНЬ» зі списку ризикових платників податку та позивач зміг зареєструвати податкові накладні.
Таким чином, в даній справі відповідач не підтвердив правомірність віднесення позивача до ризикових платників пп.7 п.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку, а відповідно не доведена і правомірність відмови відповідача на цій підставі своєчасно зареєструвати податкові накладні №2 від 23.04.2019 року, №2 від 08.05.2019 року, №3 від 15.05.2019 року, №4 від 22.05.2019 року, №5 від 22.05.2019 року.
Як вірно зазначив суд першої інстанції, наявність технічних проблем у роботі обладнання ДФС України та безпідставне внесення позивача до переліку «ризикових» платників податків фактично позбавили позивача можливості своєчасно зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних, що не залежало від його волі, а відтак відсутня вина платника при несвоєчасній реєстрації накладних, що виключає застосування податковим органом вказаних штрафних санкцій. 
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного суду від 31.01.2018р. у справі №815/2745/17, від 30.01.2018 року у справі №816/390/17, від 28.08.2018 року у справі №806/1965/16.
При цьому суд першої інстанції обґрунтовано відхилив доводи відповідача на ненадання до суду квитанцій про направлення на реєстрацію в ЄРПН податкових накладних №2 від 23.04.2019 року, №2 від 08.05.2019 року, №3 від 15.05.2019 року, №4 від 22.05.2019 року, №5 від 22.05.2019 року, зазначивши, що позивач з 18.04.2019 року був безпідставно віднесений до ризикових платників податків та відповідно неправомірно був позбавлений можливості своєчасно зареєструвати вказані податкові накладні.
При цьому, відповідач не надав суду доказів того, що податкові накладні №2 від 23.04.2019 року, №2 від 08.05.2019 року, №3 від 15.05.2019 року, №4 від 22.05.2019 року, №5 від 22.05.2019 року були направлені позивачем на реєстрацію до ЄРПН з порушенням визначеного законодавством терміну для їх реєстрації. 
Також відповідач не заперечує того, що позивач з 18.04.2019 року був віднесений до ризикових платників податків, а, як вже зазначено вище, згідно діючого на той період пункту 6 Порядку №117 факт віднесення платника податку до переліку ризикових був безумовною підставою для зупинення реєстрації податкових накладних.
Виходячи з цього, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивач вчинив усі залежні від нього дії у встановлений ПК України строк та спосіб для реєстрації податкових накладних в ЄРПН. Проте реєстрація спірних податкових накладних з порушенням встановленого строку відбулася з незалежних від платника податків причин, що виключає відповідальність такого платника за несвоєчасну їх реєстрацію, як і можливість застосування за це штрафних санкцій.
Колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги наведених вище висновків суду не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.
Згідно з п.1 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
З урахуванням вище викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст.315, ст.316, ст.321, ст.322, ст.325, ст.328, ст.329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області - залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 25 січня 2021 року - без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено та підписано 01 липня 2021 року

Головуючий суддя 	 	Кравченко К.В.	
Судді	    	Джабурія О.В.    Вербицька Н. В.