П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

21 липня 2021 р.	м.Одеса	Справа № 400/3255/20	
Головуючий в 1 інстанції: Біоносенко В. В.
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача Скрипченка В.О.,

суддів Косцової І.П. та Осіпова Ю.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Миколаївської міської ради на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2020 року (суддя Біоносенко В.В., м. Миколаїв повний текст рішення складений 28.12.2020) у справі за адміністративним позовом Державного підприємства "Стивідорна компанія "Ольвія" до Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області, треті особи: Головне управління ДПС у Миколаївській області, Миколаївська міська рада, про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

11 серпня 2020 року ДП "СК"Ольвія" звернулося до адміністративного суду з позовом до ГУ Держгеокадастру у Миколаївській області, в якому просило:
- визнати протиправними дії відповідача щодо застосування у витязі із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 4810136600:07:004:0159 площею 85,00 кв.м, виданого 13 лютого 2020 року за №3012/0/205-20, локальних коефіцієнтів на місцезнаходження земельної ділянки у межах економіко-планувальної зони за локальні фактори: забезпечена централізованим водопостачанням 1,00; забезпечена централізованим водовідведенням 1,00; забезпечена централізованим газопостачанням 1,00; забезпечена централізованим газопостачанням 1,00 та сукупного коефіцієнту Км3 1,00; 
- визнати протиправними дії відповідача щодо застосування у витязі із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 4810136600:07:004:0163 площею 1397804,00 кв.м, виданого 13 лютого 2020 року за №3013/0/205-20, локальних коефіцієнтів на місцезнаходження земельної ділянки у межах економіко-планувальної зони за локальні фактори: забезпечена централізованим водопостачанням 1,00; забезпечена централізованим водовідведенням 1,00; забезпечена централізованим газопостачанням 1,00; забезпечена централізованим газопостачанням 1,00 та сукупного коефіцієнту Км3 0,81; 
- визнати недійсним витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 4810136600:07:004:0159 площею 85,00 кв.м, виданого 13 лютого 2020 року за №3012/0/205-20; 
- визнати недійсним витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 4810136600:07:004:0163 площею 1397804,00 кв.м, виданого 13 лютого 2020 року за №3013/0/205-20; 
- зобов`язати відповідача утриматись від застосування у нових витягах із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок з кадастровими номерами 4810136600:07:004:0159 площею 85,00 кв.м, та 4810136600:07:004:0163 площею 1397804,00 кв.м. локальних коефіцієнтів на місцезнаходженні земельної ділянки у межах економіко-планувальної зони, за локальні фактори: забезпечена централізованим водопостачання 1,00; забезпечена централізованим водовідведенням 1,00; забезпечена централізованим газопостачанням 1,00.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2020 року позов ДП "СК"Ольвія" задоволено частково.
Визнано протиправними дії ГУ Держгеокадастру у Миколаївській області щодо застосування у витязі із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 4810136600:07:004:0159 площею 85,00 кв.м, виданого 13.02.2020 за №3012/0/205-20, локальних коефіцієнтів на місцезнаходження земельної ділянки у межах економіко-планувальної зони за локальні фактори: забезпечена централізованим водопостачанням 1,00; забезпечена централізованим водовідведенням 1,00; забезпечена централізованим газопостачанням 1,00; забезпечена централізованим газопостачанням 1,00 та сукупного коефіцієнту Км3 1,00.
Визнано протиправними дії ГУ Держгеокадастру у Миколаївській області щодо застосування у витязі із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 4810136600:07:004:0163 площею 1397804,00 кв.м, виданого 13.02.2020 за №3013/0/205-20, локальних коефіцієнтів на місцезнаходження земельної ділянки у межах економіко-планувальної зони за локальні фактори: забезпечена централізованим водопостачанням 1,00; забезпечена централізованим водовідведенням 1,00; забезпечена централізованим газопостачанням 1,00; забезпечена централізованим газопостачанням 1,00 та сукупного коефіцієнту Км3 0,81.
Визнано протиправним та скасовано витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 4810136600:07:004:0159 площею 85,00 кв.м, виданого 13.02.2020 за №3012/0/205-20.
Визнано протиправним та скасовано витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 4810136600:07:004:0163 площею 1397804,00 кв.м, виданого 13.02.2020 за №3013/0/205-20.
Зобов`язано ГУ Держгеокадастру у Миколаївській області повторно розглянути питання видачі позивачу витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 4810136600:07:004:0159 площею 85,00 кв.м та з кадастровим номером 4810136600:07:004:0163 площею 1397804,00 кв.м.
Відмовлено у задоволенні позовних вимог державного підприємства в частині зобов`язання відповідача утриматись від застосування у нових витягах із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок з кадастровими номерами 4810136600:07:004:0159 площею 85,00 кв.м, та 4810136600:07:004:0163 площею 1397804,00 кв.м. локальних коефіцієнтів на місцезнаходженні земельної ділянки у межах економіко-планувальної зони, за локальні фактори: забезпечена централізованим водопостачання 1,00; забезпечена централізованим водовідведенням 1,00; забезпечена централізованим газопостачанням 1,00.

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням в частині задоволення позовних вимог Миколаївська міська рада подала апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення норм матеріального права, неправильне з`ясування обставин, що мають значення для справи та невідповідності висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині оскарження та ухвалити нове судове рішення у відповідній частині, яким відмовити у задоволені позову ДП "СК"Ольвія".
В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що ГУ Держгеокадастру не є належним відповідачем у даній справі, оскільки нормативну грошову оцінку земель проводить відповідний орган місцевого самоврядування, який затверджує відповідну технічну документацію, ГУ Держгеокадастру лише видає витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки та не може провести корегування локальних факторів, які впливають на розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки. Крім того, апелянт зауважив, що суд першої інстанції не надав належної правової оцінки позитивному висновку державної експертизи землевпорядної документації від 04.12.2018 №3209-18, який свідчить про відповідність технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Миколаєва вимогам законів та прийнятих відповідно до закону нормативно-правових актів. Також апелянт стверджує, що позивач у даній справі обрав неналежний спосіб захисту своїх прав, оскільки визнання протиправним та скасування витягів з технічної документації не вплине на обсяг прав та обов`язків позивача, зокрема, не змінить фактичне значення коефіцієнтів, що застосовані під час здійснення нормативної грошової оцінки землі, так само як і самого значення нормативної грошової оцінки землі. Зазначений висновок підтверджується у постанові Верхового Суду від 12 листопада 2018 року у справі №814/789/17 (адміністративне провадження №К/9901/55805/18).

Позивач надіслав до апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу, у якому посилаючись на законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення, просить апеляційну скаргу міськради залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Справа розглянута судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження.

Апеляційним судом справа розглянута в порядку письмового провадження відповідно до статті 311 КАС України, якою передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши суддю-доповідача, доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, ДП "СК"Ольвія" зареєстроване юридичною особою у січні 1993 року, основним видом діяльності підприємства є допоміжне обслуговування водного транспорту.
Державне підприємство використовує на праві постійного користування земельні ділянки на території міста Миколаєва 4810136600:07:004:0159 площею 85,00 кв.м, та 4810136600:07:004:0163 площею 1397804,00 кв.м.
13 лютого 2020 року відділом у Миколаївському районі ГУ Держгеокадастру у Миколаївській області на звернення ДП "СК"Ольвія" видано Витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №3012/0/205-20 щодо земельної ділянки 4810136600:07:004:0159 площею 85,00 кв.м, та №3013/0/205-20 щодо земельної ділянки 4810136600:07:004:0163 площею 1397804,00 кв.м.
Відповідно до Витягу №3012/0/205-20, нормативно грошова оцінка земельної ділянки складає 30  991,85 грн., при цьому враховані локальні коефіцієнти: забезпечена централізованим водопостачанням 1,00, забезпечена централізованим водовідведенням 1,00, забезпечена централізованим газопостачанням 1,00.
Відповідно до Витягу №3013/0/205-20, нормативно грошова оцінка земельної ділянки складає 407  473  844,04 грн., при цьому враховані локальні коефіцієнти: забезпечена централізованим водопостачанням 1,00, забезпечена централізованим водовідведенням 1,00, забезпечена централізованим газопостачанням 1,00.
Вважаючи, що ГУ Держгеокадастру при виготовлені витягів застосувало до розрахунку вартості земельних ділянок державного підприємства локальні коефіцієнти за наявність на ній локальних факторів, які по факту відсутні, що призвело до необґрунтованого підвищеної плати за землю, ДП "СК"Ольвія" звернулося до суду з даним позовом.

Задовольняючі позовні вимоги в частині визнання протиправними дії ГУ Держгеокадастру щодо застосування у витязі із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок локальних коефіцієнтів на місцезнаходження земельної ділянки у межах економіко-планувальної зони за локальні фактори: забезпечена централізованим водопостачанням 1,00; забезпечена централізованим водовідведенням 1,00; забезпечена централізованим газопостачанням 1,00; забезпечена централізованим газопостачанням 1,00 та сукупного коефіцієнту Км3 0,81, та скасування відповідних витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідачем не було доведено, що технічною документацією з нормативної грошової оцінки земель міста було передбачено, що земельні ділянки позивача забезпечені централізованим водопостачанням, водовідведенням, централізованим газопостачанням, а тому до них необхідно застосувати локальній коефіцієнти 1,00. За таких обставин суд зобов`язав відповідача повторно розглянути питання видачі ДП "СК"Ольвія" витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок.
Враховуючи, що рішення суду першої інстанції в інший частині не оскаржується, суд апеляційної інстанції не надає йому правову оцінку при розгляді даної справи.

Надаючи правову оцінку законності і обґрунтованості рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.
Приписами частини другої статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
При розгляді спорів щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень суди повинні перевіряти їх на відповідність того, чи прийняті (вчинені) вони з дотриманням усіх вимог, визначених частиною 3 статті 2 КАС України.
Правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні та спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель, визначено Законом України від 11.12.2003 року №1378-IV "Про оцінку земель" (далі – Закон №1378-IV).
За визначенням статті 1 цього Закону нормативна грошова оцінка земельних ділянок - це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.
Частиною першою статті 15 Закону №1378-IV передбачено, що підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
Статтею 18 цього Закону встановлено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил та інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться на землях, розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення не рідше ніж один раз на 5 - 7 років. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".
Частинами першою та другою статті 20 Закону №1378-IV визначено, що за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.
За змістом частини 4 статті 23 цього Закону рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 ПК України.
Зокрема, відповідно до підпункту 271.1.1 статті 271 ПК України базою оподаткування земельним податком є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом.
Згідно з частиною п`ятою статті 5 Закону №1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.
Статтею 13 вказаного Закону передбачено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться, зокрема, у разі: визначення розміру земельного податку; визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".
Стаття 15 Закону №1378-IV визначає, що підставою для проведення оцінки земель, у тому числі нормативної грошової оцінки земельних ділянок, є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
Відповідно до частини другої статті 20 цього ж Закону дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.
Згідно зі статтею 23 Закону Закон №1378-IV виготовлена технічна документація нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.
Грошова оцінка земельних ділянок проводиться за методикою, яка затверджується Кабінетом Міністрів України (частина п`ята статті 201 ЗК України).
У пунктах 1, 2, 3 Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 року №213, визначено, що Нормативна грошова оцінка земель населених пунктів проводиться відповідно до Закону Закон №1378-IV.
Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани території, відомості Державного земельного кадастру, інвентаризації земель та державної статистичної звітності.
Дані за результатами проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель, що видається територіальним органом Держгеокадастру за місцезнаходженням земельної ділянки у строк, що не перевищує трьох робочих днів з дати надходження відповідної заяви.
Згідно із статтею 21 Закону №1378-IV технічна документація, зокрема, з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, підлягає державній експертизі відповідно до закону.
Відповідно до статті 1 Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації" державна експертиза землевпорядної документації (далі - державна експертиза) - це діяльність, метою якої є дослідження, перевірка, аналіз та оцінка об`єктів експертизи на предмет їх відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, а також підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо об`єктів експертизи.
Як передбачено частиною 2 статті 7 вищевказаного Закону, виконавцями державної експертизи є експерти, які працюють у складі спеціально уповноваженого органу виконавчої влади у сфері державної експертизи і мають високу кваліфікацію та спеціальні знання, а також висококваліфіковані спеціалісти або наукові працівники, які залучаються цими органами до її проведення відповідно до закону.
Згідно з пунктом 2.1 Методики проведення державної експертизи землевпорядної документації, затвердженої Наказом Держкомзему України від 03.12.2004 року №391 організацію і проведення державної експертизи здійснюють Держгеокадастр та територіальні органи Держгеокадастру в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.
Частиною першою статті 9 Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації" передбачено те, що обов`язковій державній експертизі, крім іншого, підлягає: технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.
Результатом проведення державної експертизи є висновок державної експертизи. Позитивні висновки державної експертизи щодо об`єктів обов`язкової державної експертизи є підставою для прийняття відповідного рішення органами виконавчої влади чи органами місцевого самоврядування, відкриття фінансування робіт з реалізації заходів, передбачених відповідною документацією (частини перша та третя статті 35 Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації").
Статтею 37 вищевказаного Закону передбачено порядок спростування висновків державної експертизи.
Так, замовники або розробники об`єктів державної експертизи, заінтересовані у спростуванні висновків державної експертизи або їх окремих положень, подають обґрунтоване клопотання (заяву) про це до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, у місячний термін з дня отримання клопотання (заяви) розглядає його і за наявності підстав призначає проведення повторної державної експертизи.
У разі спростування висновків державної експертизи, яку проводив центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, до проведення повторної державної експертизи залучаються незалежні експерти.
У разі відмови у розгляді заяви про спростування висновків державної експертизи або незгоди з висновками повторної державної експертизи замовники або розробники об`єктів державної експертизи мають право звернутися до суду.
Висновки державної експертизи можуть бути скасовані органом, який їх видав, у разі виявлення обставин, що могли вплинути на об`єктивність оцінки висновку.
Позитивні висновки повторної державної експертизи є підставою для прийняття відповідним органом рішення або реалізації заходів, передбачених об`єктами державної експертизи, крім випадків оскарження їх у судовому порядку.
Аналізуючи наведені вище правові норми, у подібних правовідносинах Верховний Суд у постановах від 27 листопада 2018 у справі №817/1819/17, від 17 жовтня 2019 року у справі №817/1814/17, від 15 липня 2021 року у справі №817/1800/17 звернув увагу на те, що чинним законодавством визначено, що перевірка, аналіз та оцінка технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, а саме витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, на предмет його відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам здійснюється під час державної експертизи землевпорядної документації, яка організовується і проводиться Держгеокадастром та територіальними органами Держгеокадастру в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.
Крім цього, Верховний Суд наголошував на тому, що зазначеними вище правовими нормами визначено порядок спростування чи оскарження висновків експертизи землевпорядної документації, в тому числі тих, що стосуються відповідності витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, який складається на основі розрахованих у встановленому порядку показників (коефіцієнтів), які визначені у технічній документації, вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам.
Право на судовий захист гарантоване статтею 55 Конституції України. Відповідно до статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.
За змістом частини першої статті 4 КАС України рішення суб`єкта владних повноважень є нормативно-правовим або індивідуальним актом.
Нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.
Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.
На цій підставі Верховний Суд дійшов до переконання в тому, що витяг з технічної документації про грошову оцінку землі не є рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, а лише носить інформаційний характер.
Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12 листопада 2018 року по справі №814/789/17
Також Верховний Суд звертав увагу на те, що згідно з чинним законодавством України, вчинення дій щодо застосування у витязі з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки певного коефіцієнту функціонального використання земельної ділянки належить до повноважень Головних управлінь Держгеокадастру. Тобто, такі дії є частиною процесу реалізації повноважень, наданих відповідачу чинним законодавством, а саме повноважень щодо визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок. Результатом реалізації цих повноважень є затвердження відповідною сільською, селищною, міською радою виготовленої технічної документації нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів, яке породжує юридичні наслідки для позивача, як платника податків, оскільки нормативна грошова оцінка земельних ділянок є базою оподаткування земельним податком, в той час, як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки є тільки засобом (підставою) для встановлення такої оцінки.
Перевірка, аналіз та оцінка технічної документації нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а саме витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки на предмет його відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, а також підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо об`єктів експертизи, входить до компетенції Держгеокадастру та територіальні органи Держгеокадастру в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.
Відтак, суди не вправі втручатися в діяльність державних органів, що застосовують надані їм у межах закону повноваження на власний розсуд, без необхідності узгодження в будь-якій формі своїх дій з іншими суб`єктами. Втручання в дискреційні повноваження суб`єкта влади виходить за межі завдань адміністративного судочинства.
Крім того, Верховний Суд звернув увагу на те, що оскаржуючи дії ГУ Держгеокадастру щодо застосування у витязі з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки конкретного коефіцієнту функціонального використання земельної ділянки, позивач фактично оскаржує зміст витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, в той час як оформлення такого витягу та його змістове наповнення належить до виключної компетенції відповідача.
Також Верховний Суд наголошував на тому, що чинним законодавством встановлено форму здійснення контролю за достовірністю і правильністю відомостей, що викладені у витязі з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки і такий контроль здійснюється під час проведення державної експертизи землевпорядної документації.
З огляду на вищезазначене, касаційний суд дійшов висновку про те, що позивачі у таких справах обирали неналежний спосіб захисту своїх прав, оскільки визнання протиправними дії ГУ Держгеокадастру щодо застосування у витязі з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки коефіцієнту функціонального використання земельної ділянки не вплине на обсяг прав та обов`язків позивача, зокрема, не змінить фактичне значення коефіцієнта, що застосований під час здійснення нормативної грошової оцінки землі, так само як і самого значення нормативної грошової оцінки землі, оскільки правомірність застосування саме такого коефіцієнта перевіряється (підтверджується або спростовуєтьсмя) під час проведення державної експертизи землевпорядної документації, а не судом.
При цьому, належним способом захисту у справі є оскарження рішення органу місцевого самоврядування, яким затверджено технічну документацію щодо нормативної грошової оцінки землі, або оскарження дій відповідача щодо застосування при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки відповідних  локальних коефіцієнтів, з якими позивач не погоджується, після застосування процедури спростування висновків державної експертизи, яка проводиться в позасудовому порядку.
Зазначена правова позиція відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України підлягає застосуванню до спірних правовідносин у даній справі.
За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції про задоволення позовних вимог в частині визнання протиправними дій відповідача щодо застосування у витягах із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки локальних коефіцієнтів на місцезнаходження земельної ділянки у межах економіко-планувальної зони за локальні фактори та скасування витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки не відповідає обставинам справи, оскільки оцінка дій відповідача на предмет правильності визначення коефіцієнта, що застосований під час здійснення нормативної грошової оцінки землі, здійснюється під час проведення державної експертизи землевпорядної документації та не може бути надана судом під час розгляду справи, без проведення (чи замість проведення) вищевказаної експертизи, що є підставою для відмови в задоволенні позову у відповідній частині.
За приписами частини першої та частини другої статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.
Суд першої інстанції допустив неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи та неправильне застосував норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи.
Таким чином апеляційна скарга Миколаївської міськради підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 292, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд,-
П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Миколаївської міської ради – задовольнити повністю.
Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2020 року в частині задовлення позовних вимог та розподілу судових витрат - скасувати та ухвалити у відповідній частині нове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову Державного підприємства "Стивідорна компанія "Ольвія" про: 
- визнання протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області щодо застосування у витязі із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 4810136600:07:004:0159 площею 85,00 кв.м, виданого 13.02.2020 за №3012/0/205-20, локальних коефіцієнтів на місцезнаходження земельної ділянки у межах економіко-планувальної зони за локальні фактори: забезпечена централізованим водопостачанням 1,00; забезпечена централізованим водовідведенням 1,00; забезпечена централізованим газопостачанням 1,00; забезпечена централізованим газопостачанням 1,00 та сукупного коефіцієнту Км3 1,00.;
- визнання протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області щодо застосування у витязі із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 4810136600:07:004:0163 площею 1397804,00 кв.м, виданого 13.02.2020 за №3013/0/205-20, локальних коефіцієнтів на місцезнаходження земельної ділянки у межах економіко-планувальної зони за локальні фактори: забезпечена централізованим водопостачанням 1,00; забезпечена централізованим водовідведенням 1,00; забезпечена централізованим газопостачанням 1,00; забезпечена централізованим газопостачанням 1,00 та сукупного коефіцієнту Км3 0,81;
- визнання протиправним та скасування витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 4810136600:07:004:0159 площею 85,00 кв.м, виданого 13.02.2020 за №3012/0/205-20; 
- визнання протиправним та скасування витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 4810136600:07:004:0163 площею 1397804,00 кв.м, виданого 13.02.2020 за №3013/0/205-20; 
- зобов`язання Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області повторно розглянути питання видачі ДП “Стивідорна компанія “Ольвія” витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 4810136600:07:004:0159 площею 85,00 кв.м та з кадастровим номером 4810136600:07:004:0163 площею 1397804,00 кв.м. – відмовити.
В інший частині рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2020 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає відповідно до ч. 6 ст. 12, ст. 257 та ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя-доповідач                                                  В.О.Скрипченко

Суддя                                                                                          І.П.Косцова

Суддя                                                                                          Ю.В. Осіпов