ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"07" липня 2021 р.           Справа№ 910/19000/20
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Євсікова О.О.
суддів:            Корсака В.А. 
          Попікової О.В. 
 
за участю:
секретаря судового засідання: Кульчицької І.А.,
представників сторін:
позивача:                    не з`явилися, 
відповідача:          не з`явилися,
третьої особи:          Лукомський П.В.,
розглянувши апеляційну скаргу 
ОСОБА_1 
на рішення Господарського суду міста Києва від 15.04.2021 (повний текст складений 26.04.2021)
у справі № 910/19000/20 (суддя Усатенко І.В.)
за позовом           ОСОБА_1 
до                     ОСОБА_2 ,
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Рідний Край",
про                    визнання недійсним рішення загальних зборів,

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 з вернулася до місцевого суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний Край" (02152, м. Київ, вул. І. Миколайчука, буд 3/1, кв. 39, ідентифікаційний код 32378885), оформленого протоколом № 2/138 від 12.12.2017.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач як учасник ТОВ "Рідний Край" не був повідомлений про проведення загальних зборів та участі у них не брав, а тому просить скасувати відповідне рішення.
Рішенням Господарського суду міста Києва від 15.04.2021 відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний Край", оформленого протоколом № 2/138 від 12.12.2017.
Рішення місцевого суду мотивоване тим, що позивач не довів наявності встановлених законодавством умов для визнання рішення позачергових загальних зборів ТОВ "Рідний Край", оформленого протоколом позачергових загальних зборів від 12.12.2017 №2/138, недійсним з підстав, зазначених у позовній заяві. Крім того позивач не довів порушення його прав оскаржуваним рішенням загальних зборів.
Не погодившись із прийнятим судовим рішенням, ОСОБА_1 звернулась до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить рішення місцевого суду скасувати та прийняти нове, яким позов задовольнити.
Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.05.2021 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Євсіков О.О., судді Корсак В.А., Попікова О.В.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 31.05.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 15.04.2021 у справі № 910/19000/20, розгляд справи призначено на 07.07.2021.
Вимоги та доводи апеляційної скарги зводяться до такого. Місцевий суд встановив, що у матеріалах справи відсутні докази того, що у передбачений статутом спосіб учасника товариства ОСОБА_1 було повідомлено про проведення загальних зборів 12.12.2017 та про порядок денний загальних зборів. Водночас місцевий суд дійшов помилкового висновку, що це не може впливати на дійсність рішення загальних зборів за умови явки на такі збори повноважного представника позивача.
Апелянт вважає, що, незважаючи на наявність підпису у протоколі №2/138 від 12.12.2017 представника позивача - ОСОБА_3 , який діяв на підставі нотаріально посвідченої довіреності від 13.10.2017, не можна вважати, що позивач реалізував свої корпоративні права на управління товариством, зокрема, його майном. Позивач був позбавлений можливості ознайомитись з порядком денним цих зборів, а також з документами, пов`язаними з порядком денним. Позивач, не будучи обізнаним про питання, які будуть вирішуватись на цих загальних зборах, не міг прийняти рішення щодо цих питань.
За таких обставин апелянт стверджує, що його безумовне право на участь в управлінні товариством було порушене, а тому наявні правові підстави для задоволення позовних вимог про визнання недійсними рішень загальних зборів, оформлених протоколом №2/138 від 12.12.2017.
У судовому засіданні 07.07.2021 представник третьої особи надав усні пояснення у справі, відповів на запитання суду, просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги.
Представники позивача та відповідача у судове засідання 07.07.2021 не з`явились, про дату та час судового засідання повідомлені належним чином.
Згідно з поштовим повідомленням 0411634768459 ОСОБА_1 була повідомлена про дату та час судового засідання 04.06.2021.
Також від позивача надійшло клопотання від 06.07.2021 про розгляд справи за відсутності його представника.
Згідно з поштовим повідомленням 0411634768491 ОСОБА_2 була повідомлена про  дату та час судового засідання 10.06.2021.
Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Враховуючи те, що наявні матеріали справи є достатніми для всебічного, повного і об`єктивного розгляду справи, та зважаючи на обмежений процесуальний строк розгляду апеляційної скарги, судова колегія визнала за можливе розглянути апеляційну скаргу за відсутності вказаних представників.
Частинами 1, 4 ст. 269 ГПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. 
Розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, Північний апеляційний господарський суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Як встановлено місцевим судом та підтверджується матеріалами справи, 12.06.2003 проведено державну реєстрацію Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний Край", про що вчинено запис у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 10671200000004895.
12.12.2017 було проведено позачергові загальні збори учасників ТОВ "Рідний Край" (протокол № 2/138 від 12.12.2017), на яких були присутні: громадянка України ОСОБА_2 (частка 50% у статутному капіталі) та громадянка України ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_3 (частка 50% у статутному капіталі), паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Красногвардійським РВ УМВС України у Дніпропетровській області 05.09.1996, на підставі довіреності від 13.10.2017, посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Футуймою В.Б. за реєстраційним номером 1773.
На загальних зборах учасників присутні учасники, які володіють у сукупності 100% голосів. Збори правомочні вирішувати всі питання порядку денного. Учасники засвідчили відсутність порушень при скликанні Загальних зборів учасників товариства та виразили згоду на розгляд питань порядку денного.
Порядок денний зборів:
1. Про продаж нерухомого майна ТОВ "Рідний Край", а саме: групи приміщень № 147 (нежитлові приміщення), загальною площею 694,4 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 ; групи приміщень № 144 (нежитлові приміщення), загальною площею 671,4 кв. м, за адресою: АДРЕСА_2 ; групи приміщень №143 (нежитлові приміщення), загальною площею 1054,6 кв. м, за адресою: АДРЕСА_3 ; групи приміщень № 142 (нежитлові приміщення), загальною площею 571 кв. м, за адресою: АДРЕСА_4 .
2. Про уповноваження особи на здійснення всіх необхідних дій для продажу нерухомого майна.
З першого питання одноголосно вирішили погодити продаж ТОВ "Жуляни-17" зазначеного майна ТОВ "Рідний Край", а саме: групи приміщень №147, загальною площею 694, 4 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 за ціною 974.587, 00 грн; групи приміщень №144, загальною площею 671,4 кв. м, за адресою: АДРЕСА_2 за ціною 942.306,00 грн; групи приміщень №143, загальною площею 1.054,6 кв. м, за адресою: АДРЕСА_3 за ціною 1.480.125,00 грн; групи приміщень № 142, загальною площею 571 кв. м, за адресою: АДРЕСА_4 за ціною 1.801.534,00 грн.
З другого питання одноголосно вирішили уповноважити директора ТОВ "Рідний Край" ОСОБА_4 на здійснення всіх необхідних дій для продажу нерухомого майна, зокрема, укласти з ТОВ "Жуляни-17" договори купівлі-продажу нерухомого майна на умовах, що визначені в цьому протоколі, та із визначенням решти істотних та інших умов таких договорів на його власний розсуд, підписати ці договори від імені ТОВ "Рідний Край", підписати інші документи необхідні для здійснення продажу вищевказаного нерухомого майна.
Осіб ( ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ), справжність підписів ОСОБА_2 і представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 на протоколі загальних зборів № 2/138 від 12.12.2017 та обсяг їх повноважень було встановлено, перевірено та засвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Янцовою І.В.
Позивач просить визнати недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний Край", оформлене протоколом від 12.12.2017 № 2/138, оскільки рішення було прийняте за його відсутності, без належного повідомлення самого учасника.
Частинами 1, 3 ст. 167 Господарського кодексу України  встановлено, що корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами. Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.
Згідно з ч. 1 ст. 116 ЦК України учасники господарського товариства мають право у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом: брати участь в управлінні товариством у порядку, визначеному в установчому документі, крім випадків, встановлених законом.
Згідно з долученою до матеріалів справи копією статуту ТОВ "Рідний Край" (затвердженого загальними зборами засновників протоколом № 1 від 05.03.2003) засновниками товариства є ОСОБА_1 (частка 50% у статутному капіталі) та ОСОБА_2 (частка 50% у статутному капіталі) (п. 9.1.1.1, 9.1.1.2 статуту).
Отже, з долучених до матеріалів справи документів вбачається, що на загальних зборах  учасників ТОВ "Рідний Край" 12.12.2017 були присутні 100% його учасників через своїх представників.
ОСОБА_1 представляв її представник ОСОБА_3  на підставі довіреності від 13.10.2017, посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Футуймою В.Б. за реєстраційним номером 1773.
Відповідно до ст. 237 ЦК України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Не є представником особа, яка хоч і діє в чужих інтересах, але від власного імені, а також особа, уповноважена на ведення переговорів щодо можливих у майбутньому правочинів. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.
Згідно зі ст. 244 ЦК України представництво, яке ґрунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю. Представництво за довіреністю може ґрунтуватися на акті органу юридичної особи. Довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі.
За своєю правовою природою довіреністю є односторонній правочин, що укладається у вигляді письмового документа, у якому визначаються повноваження представника. Довіреність свідчить про надання представнику від імені довірителя відповідних повноважень стосовно вчинення правочину, стороною якого є третя особа.
До матеріалів справи долучено копію довіреності, посвідчену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Футуймою В.Б. від 13.10.2017, зареєстровану в реєстрі за № 1773.
Згідно з даною довіреністю   ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків за даними Державного реєстру фізичних осіб - платників податків НОМЕР_2 , паспорт громадянина України № НОМЕР_3 , виданий органом 3238 10.04.2017, місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_5 , обізнана із загальними вимогами, додержання яких є необхідним для чинності правочину, усвідомлюючи значення своїх дій та згідно зі своїм вільним волевиявленням, яке повністю відповідає її внутрішній волі як учасника цього правочину, вільно володіючи українською мовою, що дає мені можливість правильно зрозуміти текст та умови цього документа, відповідно до вимог ст.ст. 244, 1007 ЦК України на підставі укладеного з повіреним усного договору доручення цією довіреністю уповноважила ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий Красногвардійським РВ УМВС України у Дніпропетровській області, 05.09.1996, місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_6 , представляти інтереси довірителя як учасника (засновника) юридичних осіб будь-якої організаційно-правової форми, в тому числі, але не виключно Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний Край", ідентифікаційний код юридичної особи 32378885, з питань, для яких не є обов`язковою особиста участь довірителя та допускається представництво, що стосується діяльності зазначених юридичних осіб; представляти інтереси довірителя на загальних зборах учасників юридичної особи, підписувати від її імені протоколи, пропонувати до розгляду та голосувати від її імені на загальних зборах учасників з усіх питань на свій розсуд, отримувати інформацію щодо діяльності юридичних осіб, отримувати копії протоколів засідань загальних зборів та інші документи пов`язані з виконанням довіреності. Довіреність видана строком на 3 роки з правом передоручення повноважень іншим особам, дійсна до 13.10.2020, якщо не буде скасована раніше цього терміну у встановленому для цього порядку чи припинена з інших підстав, передбачених цивільним законодавством України.
Як зазначено в довіреності, вона прочитана ОСОБА_1 , зміст довіреності їй зрозумілий та відповідає її волі.
Доказів дострокового припинення повноважень за довіреністю від 13.10.2017 суду не надано.
Тобто на дату прийняття рішення загальними зборами ТОВ "Рідний Край" від 12.12.2017 ОСОБА_3 був повноваженим представником ОСОБА_1 на участь у загальних зборах ТОВ "Рідний Край" з правом голосування на власний розсуд з усіх питань порядку денного та з правом підпису протоколів загальних зборів ТОВ "Рідний Край"
Отже, матеріалами справи підтверджено, що при прийнятті спірного рішення були дійсно присутні учасники, які володіють 100% у статутному капіталі ТОВ "Рідний Край", а тому збори були повноважними і могли ухвалювати будь-яке рішення, що стосується товариства.
Відповідно до ч. 3 ст. 238 ЦК України представник не може вчиняти правочин від імені особи, яку він представляє, у своїх інтересах або в інтересах іншої особи, представником якої він одночасно є, за винятком комерційного представництва, а також щодо інших осіб, встановлених законом.
Необхідною умовою здійснення юридичних дій представниками є наділення їх певним обсягом повноважень. Повноваження - це суб`єктивні права представника на здійснення правомірних юридичних дій від імені особи, яку представляють. Повноваження представника встановлюються особою, які представляють, законом, актом органу юридичної особи тощо. В першому випадку вони підтверджуються договором або довіреністю, в другому та третьому - документами, що встановлюють особу представника, опікунським посвідченням, трудовим договором з юридичною особою, посвідченням працівника юридичної особи тощо.
Таким чином загальні вимоги щодо повноважень представника зводяться до такого:
1) обсяг повноважень представника залежить від конкретної правової підстави виникнення правовідносин представництва: положень договору доручення, довіреності, закону, акта органу юридичної особи тощо;
2) представник може бути уповноважений на вчинення лише тих правочинів, право на вчинення яких має особа, яку він представляє. Варто підкреслити, що незважаючи на нібито універсальний характер цього правила і поширення його на усі представницькі відносини (ч. 1 ст. 238 ЦК), воно стосується лише випадків добровільного представництва, оскільки обов`язкове представництво існує саме для того, щоб надати можливість захистити права осіб з недостатнім обсягом цивільної дієздатності;
3) представник не має права вчиняти правочин, який може бути вчинений лише особою, яку представляють;
4) правочин завжди має вчинятися в інтересах сторони, яку представляють. З метою забезпечення інтересів цієї особи представнику заборонено вчиняти представницький правочин у своїх інтересах або в інтересах іншої особи, представником якої він одночасно є. При цьому словосполучення "у своїх інтересах" слід розуміти таким чином, що представник не може вчиняти від імені особи, яку він представляє, правочин щодо себе особисто (тобто бути стороною цього правочину) або іншим шляхом на шкоду інтересам представлюваного, в тому числі на користь інших осіб, включаючи і тих, представником яких він одночасно є. 
З поданих до матеріалів справи документів не вбачається, що, беручи участь у загальних зборах товариства та голосуючи за прийняття відповідних рішень 12.12.2017, ОСОБА_3 вийшов за межі наданих йому повноважень. 

З приводу повідомлення позивача про проведення загальних зборів 12.12.2017 апеляційний суд відзначає таке.
Відповідно до ст. 61 Закону України "Про господарські товариства" (в чинній на момент виникнення правовідносин редакції) загальні збори учасників товариства з обмеженою відповідальністю скликаються не рідше двох разів на рік, якщо інше не передбачено установчими документами. Позачергові загальні збори учасників скликаються головою товариства при наявності обставин, зазначених в установчих документах, у разі неплатоспроможності товариства, а також у будь-якому іншому випадку, якщо цього потребують інтереси товариства в цілому, зокрема, якщо виникає загроза значного скорочення статутного капіталу. Загальні збори учасників товариства повинні скликатися також на вимогу виконавчого органу. Учасники товариства, що володіють у сукупності більш як 20 відсотками голосів, мають право вимагати скликання позачергових загальних зборів учасників у будь-який час і з будь-якого приводу, що стосується діяльності товариства. Якщо протягом 25 днів голова товариства не виконав зазначеної вимоги, вони вправі самі скликати загальні збори учасників. Про проведення загальних зборів товариства учасники повідомляються передбаченим статутом способом з зазначенням часу і місця проведення зборів та порядку денного. Повідомлення повинно бути зроблено не менш як за 30 днів до скликання загальних зборів. Будь-хто з учасників товариства вправі вимагати розгляду питання на загальних зборах учасників за умови, що воно було ним поставлено не пізніш як за 25 днів до початку зборів. Не пізніш як за 7 днів до скликання загальних зборів учасникам товариства повинна бути надана можливість ознайомитися з документами, внесеними до порядку денного зборів. З питань, не включених до порядку денного, рішення можуть прийматися тільки за згодою всіх учасників, присутніх на зборах.
Згідно з п. 12.1, 12.2 статуту ТОВ «Рідний край» збори учасників -  вищий керівний орган товариства. Збори учасників складаються з усіх учасників або їх представників. Представники учасників можуть бути постійними або призначеними на певний термін. Повноваження представників підтверджуються нотаріально посвідчено довіреністю, підписаною відповідним учасником. Учасники вправі в будь-який час замінити свого представника, сповістивши про це протягом 10 робочих днів інших учасників та надіславши відповідне повідомлення за офіційною адресою товариства. Рішення про відклик представника без призначення нового та\або без повідомлення інших учасників є недійсним.
Збори учасників проводяться за необхідністю, але не менше двох разів протягом фінансового року: весною та восени. Збори скликаються головою зборів. Позачергові збори скликаються на вимогу: будь-кого з учасників; виконавчого органу; Ревізійної комісії. Про проведення зборів товариства учасники повідомляються рекомендованими листами із зазначенням часу та місця проведення зборів та проекту порядку денного. Вказані листи, зміст яких погоджується головою та його заступником, підписуються першим та надсилаються за офіційною адресою учасника не пізніше як за 30 календарних днів до дати зборів. Учасники мають право вносити до проекту порядку денного питання для подальшого розгляду їх зборами, за умови що їх пропозиції подані голові не пізніше ніж за 25 календарних днів до засідання зборів. Не пізніше як за 7 календарних днів до засідання зборів учасник учасникам має бути надана можливість ознайомитись з документами, пов`язаними з порядком денним (п.п. 12.3 - 12.7 статуту товариства).
Доказів того, що у передбачений статутом спосіб учасника товариства ОСОБА_1 було повідомлено про проведення загальних зборів 12.12.2017 та про порядок денний загальних зборів суду не надано. Також, як вбачається з матеріалів справи, особисто ОСОБА_1 не брала участі у загальних зборах товариства 12.12.2017.
Водночас місцевий суд дійшов правильного висновку, що відсутність доказів особистого повідомлення про проведення загальних зборів учасників товариства ОСОБА_1 , за умови явки її повноважного представника, не може впливати на дійсність рішення загальних зборів. 
Апеляційний суд відзначає, що під час розгляду відповідних справ господарські суди мають враховувати, що не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень; - безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є: - прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму (статті    59    та    60 Закону України "Про господарські товариства", статті    41    та    42 Закону України "Про акціонерні товариства", стаття    15 Закону України "Про кооперацію"); - прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства (частина шоста статті    42 Закону України "Про акціонерні товариства"); - прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного, на розгляд яких не було отримано згоди усіх присутніх на загальних зборах (частина п`ята статті    61 Закону України "Про господарські товариства"); - відсутність протоколу загальних зборів ТОВ (частина шоста статті    60 Закону України "Про господарські товариства"); - відсутність протоколу загальних зборів АТ, підписаного головою і секретарем зборів (стаття    46 Закону України "Про акціонерні товариства"); - під час вирішення питання про недійсність рішень загальних зборів у зв`язку з іншими порушеннями, допущеними під час їх скликання та проведення, господарський суд повинен оцінити, як ці порушення вплинули на прийняття загальними зборами відповідного рішення.
Для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства. Якщо за результатами розгляду справи факт такого порушення не встановлено, господарський суд не має підстав для задоволення позову.
Апеляційний суд також встановив, що під час розгляду іншої господарської справи № 910/14077/19 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний Край" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Жуляни-17" про визнання недійсним договору Господарський суд міста Києва встановив такі обставини
12.12.2017 Товариство з обмеженою відповідальністю "Рідний край" уклало договір купівлі-продажу нежитлового приміщення з Товариством з обмеженою відповідальністю "Жуляни-17", за яким Товариство з обмеженою відповідальністю "Рідний край" продало, а Товариство з обмеженою відповідальністю "Жуляни-17" придбало: - групу приміщень № 142 загальною площею 571 кв. м, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_7 , за ціною 1.801.534,00 грн.
Також 12.12.2017 Товариство з обмеженою відповідальністю "Рідний край" уклало договір купівлі-продажу нежитлового приміщення з Товариством з обмеженою відповідальністю "Жуляни-17", за яким Товариство з обмеженою відповідальністю "Рідний край" продало, а Товариство з обмеженою відповідальністю "Жуляни-17" придбало: - групу приміщень № 143 загальною площею 1054, 6 кв. м, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_7 , за ціною 1.480.125,00 грн.
Крім того судовим рішенням у справі № 910/14077/19 від 15.07.2020, яке набрало законної сили, встановлено, що 12.12.2017 ОСОБА_1 як продавець та ОСОБА_2 як покупець уклали договір, відповідно до якого ОСОБА_1 продала ОСОБА_2 належні їй 50 % частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний край", що підтверджується копією договору купівлі-продажу від 12.12.2017 та протоколом загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний край" № 06/12 від 12.12.2017. Вказана обставина підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб-підприємців та громадських формувань від 05.11.2019 року за № 1005925735 станом на 12.12.2017. Згідно з інформацією, зазначеною у вказаному витягу, станом на 12.12.2017 єдиним учасником товариства була ОСОБА_2 .
На сторінках 6, 7 рішення Господарського суду міста Києва у справі №910/14077/19 від 15.07.2020 встановлено, що номери зареєстрованих нотаріальних дій, вчинених нотаріусом Янцовою І.В., зафіксовані на документах, посвідчених нотаріально 12.12.2017. Зокрема, реєстрові номери кожної нотаріальної дії, вчиненої нотаріусом Янцовою І.В. та зафіксовані на кожному останньому аркуші документа, що був посвідчений нотаріусом в такій послідовності: № 617 - посвідчено договір купівлі-продажу частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний край" від 12.12.2017; № 618, 619 - засвідчена справжність підписів ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на протоколі загальних зборів № 06/12 Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний край" про зміну складу учасників від 12.12.2017;  № 620 - засвідчена справжність підпису ОСОБА_2 на статуті Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний край" в новій редакції від 12.12.2017; № 623 - засвідчена справжність підписів ОСОБА_2 на протоколі загальних зборів №3/138 Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний край" про продаж нерухомого майна від 12.12.2017; № 624 - посвідчено договір купівлі-продажу нежитлового приміщення від 12.12.2017 (група приміщень 142); № 625 - посвідчено договір купівлі-продажу нежитлового приміщення від 12.12.2017 (група приміщень 143). Також судом встановлено, що на загальних зборах Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний край" присутніми учасниками товариства ОСОБА_2 та ОСОБА_1 погоджено продаж Товариству з обмеженою відповідальністю "ЖУЛЯНИ-17" нерухомого майна Товариством з обмеженою відповідальністю "Рідний край", а саме: групи приміщень № 147, загальною площею 694, 4 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 за ціною 974.587,00 грн; групи приміщень № 144, загальною площею 671,4 кв. м, за адресою: АДРЕСА_2 за ціною 942.306,00 грн; групи приміщень №143, загальною площею 1.054,6 кв. м, за адресою: АДРЕСА_3 за ціною 1.480.125, 00 грн; групи приміщень №142, загальною площею 571 кв. м, за адресою: АДРЕСА_4 за ціною 1.801.534,00 грн, що підтверджується протоколом загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідний край" № 2/138 від 12.12.2017. Отже, як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 надала згоду на продаж приміщень №№ 147, 142 та 143. З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 була обізнана та надала свою згоду на укладення оспорюваних правочинів, а саме: договорів купівлі-продажу нежитлових приміщень від 12.12.2017, групи приміщень №№ 142, 143 від 12.12.2017. За змістом ст.167 Господарського кодексу України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному фонді (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.
Судом у справі № 910/14077/19 також встановлено, що ОСОБА_1 як учасник Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край» надала свою згоду на продаж приміщень №№ 142, 143,147, а після продажу належної їй частки в товаристві його єдиним учасником стала ОСОБА_2 , яка наділена правом одноособово вирішувати всі питання діяльності товариства. Вже як одноособовий учасник товариства ОСОБА_2 прийняла рішення про продаж нерухомого майна, яке оформлено протоколом № 3/138 від 12.12.2017.
Відповідно до ст. 75 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Апеляційний суд відзначає, що під час розгляду справи № 910/14077/19 позивач не посилався на ті обставини, що його не було належним чином повідомлено про проведення загальних зборів 12.12.2017 та що він не брав у них участі. Крім того під час розгляду зазначеної вище справи суд встановив відсутність порушення прав позивача у зв`язку із проведенням загальних зборів, прийняттям ними рішень та укладенням договору відчуження частки позивача у статутному капіталі ТОВ "Рідний Край" та нерухомого майна.

Таким чином за результатами розгляду справи місцевий суд вірно встановив, що в матеріалах справи відсутні безумовні підстави для визнання недійсними рішення позачергових загальних зборів від 12.12.2017, а позивач не довів наявності порушення прав позивача прийняттям оскаржуваного рішення, оформленого протоколом, оскільки повноважний представник позивача був присутній на спірних загальних зборах.
З огляду на викладене апеляційний суд вважає, що позивач не довів наявності встановлених законодавством підстав для визнання рішення позачергових загальних зборів ТОВ "Рідний Край", оформленого протоколом позачергових загальних зборів від 12.12.2017 № 2/138, недійсним з підстав, зазначених у позовній заяві. Крім того позивач не довів порушення його прав оскаржуваним рішенням загальних зборів.
Відтак позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Відповідно до ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.
Згідно зі ст. ст. 76, 77 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.
З огляду на вказані обставини, ґрунтуючись на матеріалах справи, колегія суддів вважає, що рішення місцевого суду прийняте з повним та всебічним дослідженням обставин, які мають значення для вирішення спору, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
Належних доказів на підтвердження своїх доводів та заперечень, викладених в поданій апеляційній скарзі, скаржник не надав суду апеляційної інстанції.
Як зазначено у п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Колегія суддів також зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Суду у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03 від 28.10.2010).
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня      2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.
Беручи до уваги наведене, всі інші аргументи учасників судового процесу колегія судів з урахуванням п. 3 ч. 4 ст. 238 ГПК України відхиляє як такі, що не стосуються предмета спору, є явно необґрунтованими та неприйнятними з огляду на законодавство та усталену судову практику.
У справі, що розглядається, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків місцевого господарського суду.
Відповідно до ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи зазначене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що судове рішення господарського суду першої інстанції відповідає чинному законодавству та матеріалам справи, підстав для його скасування з мотивів, викладених в апеляційній скарзі, не вбачається. 
Згідно зі ст. 129 ГПК України витрати зі сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на заявника.
Керуючись ст.ст. 74, 129, 269, 275 - 277, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 15.04.2021 у справі №910/19000/20 залишити без задоволення.
2. Рішення Господарського суду міста Києва від 15.04.2021 у справі №910/19000/20 залишити без змін.
3. Повернути до Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/19000/20.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.
Постанова апеляційної інстанції може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та в строк, передбачені ст.ст. 287 - 289 ГПК України.

Повний текст постанови складений 09.07.2021.

Головуючий суддя                                                            О.О. Євсіков 

Судді                                                                                В.А. Корсак

                                                                                О.В. Попікова