ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2021 р. 	Справа № 520/2442/21	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Перцової Т.С.,
Суддів: Жигилія С.П. ,  Присяжнюк О.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Комунальної установи Липецький психоневрологічний інтернат на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20.04.2021, головуючий суддя І інстанції: Заічко О.В., м. Харків,  по справі № 520/2442/21
за позовом               Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області  
до               Комунальної установи Липецький психоневрологічний інтернат                       
про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду,

ВСТАНОВИВ

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (далі по тексту – ГУ ДСНС України у Харківській області, Управління, позивач) звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Комунальної установи Липецький психоневрологічний інтернат (далі по тексту – КУ Липецький психоневрологічний інтернат, відповідач), в якому просить суд: застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення (заборони) експлуатації будівель Комунальною установою Липецький психоневрологічний інтернат, за адресою: Харківська область. Харківський район, село Липці, вулиця Покровська, 57, шляхом їх знеструмлення, опечатування пристроїв відключення джерел електропостачання та зобов`язання припинити використання цих будівель до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Позовні вимоги мотивовано тим, що перевіркою будівлі та приміщення відповідача були виявлені численні порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, та в подальшому можуть призвести до тяжких наслідків у сфері пожежної та техногенної безпеки, що у свою чергу, є підставою для застосування санкцій за порушення вимог законодавства з питань пожежної безпеки.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 20.04.2021 по справі № 520/2442/21 адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до Комунальної установи Липецький психоневрологічний інтернат   про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду - задоволено.
Застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення (заборони) експлуатації будівель Комунальною установою Липецький психоневрологічний інтернат, за адресою: Харківська область. Харківський район, село Липці, вулиця Покровська, 57, шляхом їх знеструмлення, опечатування пристроїв відключення джерел електропостачання та зобов`язання припинити використання цих будівель до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей. 
Відповідач, не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, невідповідність висновків суду дійсним обставинам справи, просить суд апеляційної інстанції рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20.04.2021 по справі № 520/2442/21 скасувати та прийняти постанову, якою відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначив, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про наявність підстав для повного зупинення (заборони) експлуатації будівель КУ Липецького психоневрологічного інтернату, оскільки не встановив, що у відзиві на позовну заяву відповідач наводив пояснення щодо кожного виявленого позивачем порушення, зокрема, зазначав про часткове усунення деяких з них та вказав об`єктивні причини неможливості усунення інших порушень, що пов`язані, зокрема, з відсутністю відповідного фінансування та з тим, що будівля була введена в експлуатацію в 1967 році, тобто має конструктивні особливості того часу, які унеможливлюють усунення деяких порушень, виявлених позивачем, у спосіб, передбачений чинними нормативно-правовими актами.
Крім того, вказує, що в процесі судового розгляду позивачем не доведено, що такі види порушення, які встановлено під час перевірки, створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, а усунення цих порушень вимагає вжиття заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи інтернату. З огляду на викладене, вважає, що в даному випадку обраний позивачем захід реагування неспівмірний з характером допущеного порушення та ступенем його небезпеки і не пропорційний до мети його застосування.
Позивач в надісланому до суду письмовому відзиві просив суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції - без змін. Щодо посилання відповідача на усунення деяких порушень, вказаних в позовній заяві, вказує, що під час здійснення позивачем останньої перевірки у період з 20.05.2021 по 21.05.2021 було встановлено, що неусунутими залишаються 11 порушень з 19-ти, встановлених під час першої перевірки, характер яких свідчить про неможливість експлуатації будівлі КУ Липецького психоневрологічного інтернату. У зв`язку з чим стверджує, що на теперішній час відповідачем не вжито вичерпних заходів щодо усунення у повному обсязі порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. 
Крім того, вказує, що обрання позивачем способу заборони експлуатації будівлі об`єкту відповідача шляхом її знеструмлення з опечатуванням пристроїв, відключення джерел електропостачання є необхідним в даному випадку, оскільки в них мають місце порушення по улаштуванню, утриманню та експлуатації електромереж і електрообладнання, які частіше за все стають причинами виникнення пожеж.
Враховуючи вищевикладене, вважає рішення Харківського окружною адміністративного суду від 20.04.2021 по справі №520/2442/21 про застосування заходів реагування повністю об`єктивним, обґрунтованим та законним, а апеляційну скаргу відповідача надуманою, а тому такою, що підлягає скасуванню.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Згідно з ч. 4 ст.229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Судом першої інстанції встановлено, що з 04.02.2021 року по 05.02.2021 року Харківським районним управлінням Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області проведена позапланова перевірка додержання (виконання) вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на території та у будівлях Комунальної установи Липецький психоневрологічний інтернат, за адресою: Харківська область, Харківський район, село Липці, вулиця Покровська, 57.
Перевірка проводилась у відповідності до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», доручення Прем`єр-міністра України від 27.01.2021 №2768/1/1-21, наказу від 01.02.2021 року №38 «Про проведення позапланових перевірок об`єктів», посвідчення на проведення перевірки від 01.02.2021 року №68 Харківського районного управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області.
Відповідно до вимог пункту 6 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», в останній день позапланового заходу державного нагляду (контролю) – 05.02.2021 року керівництву Комунальної установи Липецький психоневрологічний інтернат було вручено (надано) акт № 16, складений за результатами проведення планової (позапланової) перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.
Висновки перевірки свідчать про наявність наступних порушень законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей (як персоналу об`єкту, так й іншим громадянам, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі): 
- об`єкт не забезпечено необхідною кількістю води дія здійснення пожежогасіння (не проведено розрахунок необхідної кількості води);
- зовнішнє облицювання стін будівлі житлового корпусу № 2 (літ. Б-2), будівлі медпункту (літ. Г-1) утеплено матеріалами, група горючості яких перевищує ГІ, Г2 (не надані сертифікати, які підтверджують покажчики щодо пожежної небезпеки), (підтверджується - фото);
- двері (люки) виходів зі сходової клітки до горищних поверхів житлового корпусу № 1 (літ. А-2) та житлового корпусу № 2 (літ. Б-2) не виконані з межею вогнестійкості не менше 0,75 год. (підтверджується - фото);
- стелі та стіни на першому поверсі житлового корпусу № 1 (літ. А-2), житлового корпусу № 2 (літ. Б-2), їдальні (літ. 3-1), контори (літ. В-1), медпункту (літ. Г-1), адміністративної будівлі (Ж-1), лазні та пральні (літ. Л-1), опоряджені горючими матеріалами, що не відповідають показникам з пожежної безпеки, встановленим для них (підтверджується - фото);
- межа вогнестійкості сходової клітки житлового корпусу № 1 (літ. А-2) не відповідає нормованим вимогам (підтверджується - фото);
- планувальне рішення не відповідає нормам, а саме: евакуаційний вихід з другого поверху житлового корпусу № 1 (літ. А-2) виконано не через коридор, хол, вестибюль, а через спальне приміщення;
- висота евакуаційного виходу на першому поверсі житлового корпусу №2 (літ. Б-2) та контори (літ. В-1) менше 2 м що не відповідає нормованим вимогам (підтверджується - фото);
- в якості другого евакуаційного виходу з другого поверху використовуються сходи типу С3 (зовнішні відкриті) в житловому корпусі № 1 (літ. А-2) та житловому корпусі № 2 (літ. Б-2). (підтверджується - фото);
- уклон маршів зовнішніх відкритих сходів на другому евакуаційному виході з 2-го поверху житлового корпусу № 2 (літ. Б-2) перевищує 1:2 (45%) (підтверджується - фото);
- ширину маршів зовнішніх відкритих сходів на другому евакуаційному виході з 2-го поверху житлового корпусу 2 (літ. Б-2) зменшено та не відповідає нормованим вимогам (підтверджується - фото);
- на зовнішніх сходах типу С3, що ведуть з другого поверху житлового корпусу № 1 (літ. А-2) та житлового корпусу № 2 (літ. Б-2) не передбачені заходи щодо недопущення обледеніння маршів, проступів та площадок (підтверджується - фото);
- вмикачі в будівлі їдальні (літ. З-1) встановлені на не горючій основі, (підтверджується - фото);
- не здійснено захист всіх будівель (споруд) від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В. 2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;
- будівлі контори (літ. В-1), медпункту (літ. Г-1), прохідна (Е-1), адміністративна будівля (Ж-1), їдальня (3-1), лазні, пральні (літ. Л-1), складу паливо-мастильних матеріалів (літ. И-1), критого зернотоку (літ. К- 1), складу № 1 (літ. Н-1), складу № 3 (літ. Д-1), складу господарського (літ. П-1), гаражу (літ. Р-1), столярного цеху (літ. Р(1) -1), матеріального складу (літ. С-1), складу №5 (літ. Т(6)-2) не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5- 56:2014 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту»;
- наявні пожежні щити не укомплектовані, до комплекту засобів пожежогасіння входять: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., протипожежне покривало - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт. (підтверджується - фото);
- будівлі та приміщення інтернату не доукомплектовані первинними засобами пожежогасіння (вогнегасниками), (підтверджується - відсутністю розрахунків);
- не забезпечено ношами з розрахунку одні ноші на 5 хворих під час пожежі;
- мешканці житлових корпусів, які не здатні самостійно пересуватися, не забезпечені засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі з розрахунку на максимальну кількість мешканців та окремо для обслуговуючого персоналу;
- об`єкт не забезпечений об`єктовою системою оповіщення у разі загрози виникнення та під час виникнення надзвичайних ситуацій.
Наявність порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, неусунення всіх зафіксованих в акті перевірки № 16 від 05.02.2021 порушень слугувало підставою для звернення ГУ ДСНС України в Харківській області до суду з даним позовом.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з їх обґрунтованості, оскільки в ході розгляду справи знайшли своє підтвердження факти наявності низки не усунутих порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки з боку Комунальної установи Липецький психоневрологічний інтернат, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на таке.
Відповідно до абз. 2 ст. 1 Закону України від 05.04.2007 року № 877-V “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності”   (далі по тексту -   Закон № 877-V) державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. 
Як встановлено частиною 1   статті 3 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) серед іншого здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності. 
Частиною 1 статті 4 Закону № 877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом. 
Пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16.12.2015 року № 1052 (подалі - Положення № 1052) визначено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності. 
За визначенням пп. 2 п. 3 Положення № 1052, основним завданням ДСНС України є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.
Постановою Кабінету Міністрів України від 21 січня 2013 року № 33 “Про утворення територіальних органів Державної служби з надзвичайних ситуацій та визнання такими, що втратили чинність, деяких Постанов Кабінету Міністрів України”, утворені як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної служби з надзвичайних ситуацій, яким є Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області.
Головне управління є територіальним органом виконавчої влади з питань забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, рятувальних справах та гасіннях пожеж, профілактики травматизму невиробничого характеру, та діє на підставі Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області.
Головне управління, згідно з покладеними на нього завданнями на відповідній території, здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки і цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, іншими суб`єктами господарювання, а також громадянами України, іноземцями та особами без громадянства; здійснює інші повноваження, визначені законами України та покладені на ДСНС України Президентом України.
Пунктом 3 Типового положення про територіальні органи міністерства та іншого центрального органу виконавчої влади, затвердженого  постановою Кабінету Міністрів України від 25 травня 2011 року № 563, визначено, що завданням територіальних органів є реалізація повноважень міністерства та іншого центрального органу виконавчої влади на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці.
Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту урегульовано   Кодексом цивільного захисту України від 02.10.2012 №5403-VI (далі   по тексту - Кодекс цивільного захисту України). 
Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України  передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно зі статтею 66 Кодексу цивільного захисту України  центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до п.п. 11, 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом. (ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України).
Згідно з ч.1 ст.70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, серед іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч.2 ст.70 Кодексу цивільного захисту України).
Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що встановлення факту порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, та у подальшому може призвести до тяжких наслідків у цій сфері, є достатньою підставою для застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожеже-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України 30.12.2014 за №1417 затверджені Правила пожежної безпеки України (далі по тексту  - ППБУ), які встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд (п.1 Розділу І). Ці Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах (п.2 Розділу І). Центральні органи виконавчої влади з урахуванням специфічних умов та особливостей щодо забезпечення пожежної безпеки об`єктів, віднесених до їх сфери управління, за необхідності видають галузеві правила пожежної безпеки, які не повинні суперечити цим Правилам та знижувати їх вимоги (п.3 Розділу 1).
Відповідно до пункт 4 розділу I ППБУ пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.
Як зазначає сам позивач у відзиві на апеляційну скаргу відповідача, під час останньої перевірки відповідача, яка відбувалась з 20.05.201 по 21.05.2021 ГУ ДСНС у Харківській області було встановлено, що не усунутими залишилися 11 порушень з 19-ти, зазначених в акті №16 від 05.02.2021, зокрема:
-          об`єкт не забезпечено необхідною кількістю води для здійснення пожежогасіння (не проведено розрахунок необхідної кількості води);
- зовнішнє облицювання стін будівлі житлового корпусу №2 (літ. Б-2), будівлі медпункту (літ. Г-1) утеплено матеріалами, група горючості яких перевищує Г1, 12 (не надані сертифікати, які підтверджують покажчики щодо пожежної небезпеки);
- планувальне рішення не відповідає нормам, а саме: евакуаційний вихід з другого поверху житлового корпусу №1 (літ. А-2) виконано не через коридор, хол, вестибюль, а через спальне приміщення;
- висота евакуаційного виходу на першому поверсі житлового корпусу №2 (літ. Б-2) та контори (літ. В-1) менше 2 м, що не відповідає нормованим вимогам;
- в якості другого евакуаційного виходу з другого поверху використовуються сходи типу СЗ (зовнішні відкриті) в житловому корпусі №1 (літ. А-2) та житловому корпусі №2 (літ. Б-2);
- уклон маршів зовнішніх відкритих сходів на другому евакуаційному виході з 2-го поверху житлового корпусу №2 (ліг. Б-2) перевищує 1:2 (45%);
- ширину маршів зовнішніх відкритих сходів на другому евакуаційному виході з 2-го поверху житлового корпусу № 2 (літ. Б-2) зменшено та не відповідає нормованим вимогам;
- на зовнішніх сходах типу СЗ, що ведуть з другого поверху житлового корпусу № 1 (ліг. А-2) та житлового корпусу №2 (літ. Б-2) не передбачені заходи щодо недопущення обледеніння маршів, проступів та площадок;
- не здійснено захист всіх будівель (споруд) від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В. 2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;
- будівлі контори (літ. В-1), медпункту (літ. Г-1), прохідна (Е-1), адміністративна будівля (Ж-1), їдальня (3-1), лазні, пральні (літ. Л-1), складу паливо-мастильних матеріалів (літ. И-1), критого зернотоку (літ. К-І), складу № 1 (літ. Н-1), складу №3 (літ. Д-1), складу господарського (ліг. П-1), гаражу (літ. Р-1), столярного цеху (літ. Р1-1), матеріального складу (літ. С-1), складу №5 (літ. Т6-2) не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту»;
- об`єкт не забезпечений об`єктовою системою оповіщення у разі загрози виникнення та під час виникнення надзвичайних ситуацій.
Надаючи оцінку порушенням, що лишилися не усунутими на момент розгляду справи в суді першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.
Так, щодо зафіксованого в акті порушення розділу І пункту 4 ППБУ щодо незабезпечення об`єкту необхідною кількістю води для здійснення пожежогасіння (непроведення розрахунку необхідної кількості води), колегія суддів зазначає наступне.
Відповідач на підтвердження усунення вказаного порушення стверджує, що на випадок виникнення пожежі на території установи облаштовано пожежний резервуар ємністю 36 м, пожежний гідрант, а також на балансі установи є своя артезіанська свердловина та водонапірна вежа. Зазначені об`єкти пройшли перевірку спеціалістами ГУ ДСНС України у Харківській області 03 серпня 2020 року.
Разом з цим, наявність вказаних об`єктів не свідчить про те, що об`єкт забезпечено саме необхідною кількістю води для здійснення пожежогасіння, що і є порушенням порушення розділу І пункту 4 ППБУ.
Також відповідач вказує, що для проведення розрахунку потреби необхідної кількості води для здійснення пожежогасіння він звернувся до Харківського національного університету міського господарства ім. О.М. Бекетова з проханням провести даний розрахунок, від якого 05.03.2021 надійшов лист про згоду проведення розрахунку необхідної кількості води для пожежогасіння.
Однак, саме отримання вказаного листа зі згодою Харківського національного університету міського господарства ім. О. М. Бекетова на проведення розрахунку необхідної кількості води для пожежогасіння не є доказом здійснення такого розрахунку, тобто не може вважатися доказом усунення вказаного порушення.
Таким чином, з наведеного слідує, що вказане порушення розділу І пункту 4 ППБУ станом на момент розгляду справи залишається неусуненим.
Так само залишається неусуненим порушення, зазначене в п. 4 Акту від 05.02.2021 - зовнішнє облицювання стін будівлі житлового корпусу №2 (літ. Б-2), будівлі медпункту (літ. Г-1) утеплено матеріалами, група горючості яких перевищує Г1, 12 (не надані сертифікати, які підтверджують покажчики щодо пожежної небезпеки).
Жодних доказів на підтвердження усунення відповідачем наведених порушень ані до суду першої, ані апеляційної інстанції не надано.
Доводи апелянта про те, що під час проведення капітальних та поточних ремонтів приміщень, будівель та споруд враховуються вимоги Правил пожежної безпеки України та не застосовуються горючі матеріали для облаштування та облицювання зовнішніх стін будівель є загальними, не конкретизованими та такими, що жодним чином не доводять факт усунення такого порушення.
Щодо зазначеного в п.10 Акту порушення відповідачем розділу ІІІ глави 2 пункту 2.23 ППБУ щодо невідповідності планувального рішення нормам, а саме: евакуаційний вихід з другого поверху житлового корпусу №1 (літ. А-2) виконано не через коридор, хол, вестибюль, а через спальне приміщення, колегія суддів зазначає таке.
Так, з приводу наведеного порушення відповідач пояснює, що у зв`язку зі зменшенням нормативної кількості підопічних у 2021 році на 10 осіб, здійснено перепланування житлового корпусу № 1 зі зменшенням кількості житлових кімнат. Житлова кімната № 4 (1-25 за планом 2 поверху житлового корпусу № 1) переоблаштована під вестибюль, а житлова кімната № 3 (1-24 за планом) - під коридор.
В 2021 році заплановано в кошторисі видатків загального фонду по КЕКВ 22-11 «Оплата послуг (крім комунальних)» кошти на внесення змін до технічних паспортів будівлі установи в сумі 60 000 гривень. В тому числі будуть внесені зміни до технічного паспорту будівлі житлового корпусу № 1, де проведено зазначені зміни стосовно призначення приміщень.
Тобто, самим відповідачем не заперечується факт не усунення вказаного порушення, з огляду на відсутність коштів, передбачених для внесення відповідних змін до технічних паспортів будівлі установи.
Отже, порушення розділу ІІІ глави 2 пункту 2.23 ППБУ станом на час розгляду справи залишається неусуненим.
З приводу порушення розділу ІІІ глави 2 пункту 2.23 ППБУ в частині невідповідності висоти евакуаційного виходу на першому поверсі житлового корпусу №2 (літ. Б-2) та контори (літ. В-1) менше 2 м, нормованим вимогам, зазначене в п.11 Акту від 05.02.2021, слід вказати таке.
Як зазначає сам відповідач у відзиві на позов та в апеляційній скарзі, наведене порушення ним не усунуто, оскільки привести висоту дверей на першому поверсі житлового корпусу № 2 у відповідність до вимог ППБУ неможливо з технічних причин, так як висота дверей обмежена залізобетонними сходовими маршами. При цьому вказує, що проводити роботи по збільшенню висоти дверей без спеціальних розрахунків щодо несучої властивості конструкцій не дозволяється. 
Разом з тим, відповідачем не наведено обставин, які б заважали здійснити такі розрахунки та збільшити висоту дверей, чим усунути вказане порушення. 
Так само не усуненими є зазначені в п. 12 Акту №16 від 05.02.2021 порушення розділу ІІІ глави 2 пункту 2.23 ППБУ - в якості другого евакуаційного виходу з другого поверху використовуються сходи типу СЗ (зовнішні відкриті) в житловому корпусі № 1 (літ. А-2) та житловому корпусі №2 (літ. Б-2).
Посилання відповідача на додане ним до матеріалів справи фото зовнішніх сходів типу С3 житлового корпусу № 1 та житлового корпусу № 2 в якості доказу відсутності такого порушення, не спростовує вказаного висновку, а навпаки його підтверджує, оскільки саме використання в якості другого евакуаційного виходу з другого поверху сходів типу С3 в житловому корпусі №1 (літ. А-2) та житловому корпусі №2 (літ. Б-2) і є порушенням розділу ІІІ глави 2 пункту 2.23 ППБУ.
Щодо зафіксованих в п.п 13, 14 порушень розділу ІІІ глави 2 пункту 2.23 ППБУ: уклон маршів зовнішніх відкритих сходів на другому евакуаційному виході з 2-го поверху житлового корпусу №2 (ліг. Б-2) перевищує 1:2 (45%); ширину маршів зовнішніх відкритих сходів на другому евакуаційному виході з 2-го поверху житлового корпусу №2 (літ. Б-2) зменшено, що не відповідає нормованим вимогам, відповідач вказує, що установою вжито заходи щодо облаштування евакуаційного виходу зовнішніми сходами житлового корпусу № 2, які відповідатимуть державним будівельнім нормам, а також згідно рішення IV сесії VIII скликання Харківської обласної ради від 11.03.2021 Комунальній установі Липецькому психоневрологічному інтернату були виділені кошти в сумі 150 тис. грн. на вищезазначені цілі. Після проведення процедури, пов`язаної з закупівлею, житловий корпус № 2 буде обладнано пожежними сходами з дотриманням всіх протипожежних вимог.
Таким чином, з наведеного слідує, що вказані порушення будуть усунені лише після проведення процедури, пов`язаної з закупівлею необхідного обладнання, чого станом на час розгляду справи в суді здійснено не було.
Отже, порушень  розділу ІІІ глави 2 пункту 2.23 ППБУ залишаються неусуненими.
На підтвердження усунення зазначеного в п. 15 Акту №16 від 05.02.2021 порушення розділу ІІІ глави 2 пункту 2.37 ППБУ (на зовнішніх сходах типу СЗ, що ведуть з другого поверху житлового корпусу № 1 (ліг. А-2) та житлового корпусу №2 (літ. Б-2) не передбачені заходи щодо недопущення обледеніння маршів, проступів та площадок) відповідачем додано до матеріалів справи фото (а.с.75), на якому зображено лише площадку біля виходу з будівлі на вулиці, облаштовану гумовим килимом на випадок обледеніння, при цьому інших фото самих сходів апелянтом не надано. Крім того, з вказаного фото не можливо точно встановити, що зображений на ньому об`єкт є саме сходами, що ведуть з другого поверху житлового корпусу № 1 (ліг. А-2) та житлового корпусу №2 (літ. Б-2).
Отже, доказів усунення наведеного порушення розділу ІІІ глави 2 пункту 2.37 ППБУ матеріали справи не містять.
Так само відсутні докази усунення порушень розділу ІV глави 1 пункту 1.21 ППБУ, зафіксованих в п. 17 Акту №16 від 05.02.2021 щодо нездійснення захисту всіх будівель (споруд) від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В. 2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд».
Доводи відповідача про те, що наразі розроблена проектно-кошторисна документація на облаштування всіх будівель установи пристроями блискавко захисту, а в кошторисі на 2021 рік передбачені кошти в сумі 532 тис. грн. на облаштування всіх будівель установи пристроями блискавко захисту, що свідчить про те, що після проведення процедури, пов`язаної з закупівлею, всі будівлі установи будуть обладнані пристроями блискавко захисту, не доводять усунення наведених порушень, оскільки лише вказують на те, що заходи щодо їх усунення буде здійснено в майбутньому після настання певних подій (проведення процедури, пов`язаної з закупівлею).
Щодо зазначеного в п. 18 Акту №16 від 05.02.2021 порушення розділу V глави 1 пункту 1.21 ППБУ (будівлі контори (літ. В-1), медпункту (літ. Г-1), прохідна (Е-1), адміністративна будівля (Ж-1), їдальня (3-1), лазні, пральні (літ. Л-1), складу паливо-мастильних матеріалів (літ. И-1), критого зернотоку (літ. К-І), складу № 1 (літ. Н-1), складу №3 (літ. Д-1), складу господарського (ліг. П-1), гаражу (літ. Р-1), столярного цеху (літ. Р1-1), матеріального складу (літ. С-1), складу №5 (літ. Т6-2) не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту») відповідач вказує, що для його усунення ним вживаються заходи, а саме розроблено проектно-кошторисну документацію на обладнання всіх будівель установи системами протипожежного захисту. У кошторисі на 2021 рік передбачені кошти в сумі 370 тис. грн. на обладнання всіх будівель установи системами пожежної сигналізації.
Отже, з наведеного слідує, що вказане порушення розділу V глави 1 пункту 1.21 ППБУ відповідач тільки має намір усунути, вживаючи відповідні заходи, що в свою чергу не спростовує їх існування станом на час судового розгляду даної справи.
Колегія суддів зауважує, що відсутність бюджетних коштів та належного фінансування не звільняє відповідача від виконання ним імперативних норм протипожежного законодавства. Чинне законодавство не ставить в залежність необхідність в застосуванні заходів реагування від наявності чи відсутності бюджетних коштів (фінансової спроможності) відповідача. Сама по собі відсутність коштів на забезпечення протипожежної та техногенної безпеки, в тому числі й у зв`язку з відсутністю відповідного бюджетного асигнування, не може бути підставою для відкладення вжиття заходів щодо усунення факторів небезпеки життю, здоров`ю громадян.
Так само не спростовано відповідачем існування порушення, зафіксованого в п. 27 Акту №16 від 05.02.2021 - об`єкт не забезпечений об`єктовою системою оповіщення у разі загрози виникнення та під час виникнення надзвичайних ситуацій.
Посилання апелянта на те, що він звернувся до Державного департаменту страхового фонду документації з заявою на реєстрацію об`єкта у Державному реєстрі потенційно небезпечних об`єктів, в результаті чого установою одержано Свідоцтво про реєстрацію потенційно небезпечного об`єкта не доводить факт забезпечення будівлі об`єктовою системою оповіщення у разі загрози виникнення та під час виникнення надзвичайних ситуацій
Виходячи зі змісту акту перевірки від 05.02.2021, наразі позивачем усунуто 8 з 19 виявлених порушень.
Проте, залишились неусунутими 11 порушень (пункти 1, 4, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 17, 27 акту перевірки від 05.02.2021), з яких 10 порушень (об`єкт не забезпечено необхідною кількістю води для здійснення пожежогасіння (не проведено розрахунок необхідної кількості води), зовнішнє облицювання стін будівлі житлового корпусу № 2 (літ. Б-2), будівлі медпункту (літ. Г-1) утеплено матеріалами, група горючості яких перевищує Г1, 12 (не надані сертифікати, які підтверджують покажчики щодо пожежної небезпеки), планувальне рішення не відповідає нормам, а саме: евакуаційний вихід з другого поверху житлового корпусу №1 (літ. А-2) виконано не через коридор, хол. вестибюль, а через спальне приміщення, висота евакуаційного виходу на першому поверсі житлового корпусу №2 (літ. Б-2) та контори (літ. В-1) менше 2 м., що не відповідає нормованим вимогам, в якості другого евакуаційного виходу з другого поверху використовуються сходи типу СЗ (зовнішні відкриті) в житловому корпусі №1 (літ. А-2) та житловому корпусі №2 (літ. Б-2), уклон маршів зовнішніх відкритих сходів на другому евакуаційному виході з 2-го поверху житлового корпусу №2 (ліг. Б-2) перевищує 1:2 (45%), ширину маршів зовнішніх відкритих сходів на другому евакуаційному виході з 2-го поверху житлового корпусу №2 (літ. Б-2) зменшено,що не відповідає нормованим вимогам, не здійснено захист всіх будівель (споруд) від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В. 2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд», будівлі контори (літ. В-1), медпункту (літ. Г-1), прохідна (Е-1), адміністративна будівля (Ж-1), їдальня (3-1), лазні, пральні (літ. Л-1), складу паливо-мастильних матеріалів (літ. И-1), критого зернотоку (літ. К-І), складу № 1 (літ. Н-1), складу №3 (літ. Д-1), складу господарського (ліг. П-1), гаражу (літ. Р-1), столярного цеху (літ. Р1-1), матеріального складу (літ. С-1), складу №5 (літ. Т6-2) не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту», об`єкт не забезпечений об`єктовою системою оповіщення у разі загрози виникнення та під час виникнення надзвичайних ситуацій) створюють небезпеку для життя та здоров`я як людей, які перебувають у приміщенні КУ Липецький психоневрологічний інтернат так і осіб, які будуть ліквідувати пожежу у разі її виникнення.
З огляду на вказане, колегія суддів вважає, що відповідачем не надано доказів, які б свідчили про повне усунення відповідачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Отже, усунення 8 з 19 виявлених порушень не є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог ГУ ДСНС України в Харківській області.
Доводи відповідача про те, що органом державного нагляду не обґрунтовано наявності підстав для повного зупинення експлуатації приміщення інтернату, колегія суддів вважає помилковими, оскільки позивач, звертаючись до суду, чітко вказав, у чому саме полягає загроза для життя та здоров`я людей, які знаходяться в приміщенні КУ Липецький психоневрологічний інтернат, та до яких наслідків може призвести подальше існування тих порушень, які зафіксовані актом перевірки та не усунені відповідачем.
Враховуючи вищенаведене, слід дійти висновку, що порушення, виявлені під час перевірки КУ Липецький психоневрологічний інтернат, у своїй сукупності становлять загрозу життю людей, які перебувають у цих приміщеннях, оскільки у разі виникнення пожежі призведуть до швидкого розповсюдження вогню та продуктів горіння, створять перешкоди евакуації людей, ускладнять роботу фахівців ДСНС та працівників закладу та уповільнять роботу щодо гасіння пожежі, що в свою чергу вимагає вжиття заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації будівлі.
Доводи відповідача про те, що виявлені перевіркою порушення не створюють явної та очевидної небезпеки для життя та здоров`я людей, тому не є підставою для зупинення експлуатації будівель інтернату, колегія суддів вважає неприйнятними, оскільки в силу п.1 ч.1 ст.70 КЦЗ України недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, є беззаперечною підставою для звернення позивача до адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи об`єкта.   
При цьому слід зазначити, що акт перевірки від 05.02.2021 було підписано завідувачем КУ Липецький психоневрологічний інтернат без зауважень за заперечень. 
З огляду на викладене, незгода відповідача з порушеннями, а також посилання на їх несуттєвість не є підставою для задоволення вимог апеляційної скарги.
Твердження відповідача про неспівмірність обраного позивачем та застосованого судом заходу реагування з характером допущеного порушення та ступенем його небезпеки, непропорційність цього заходу меті його застосування, колегія суддів вважає неприйнятними, з наступних підстав. 
За визначенням першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходяться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів. 
Відповідно до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
В силу ст.3 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється, зокрема, за принципом пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності.
Згідно з п.п.1, 3, 4 ч.1 ст.7 Кодексу цивільного захисту України цивільний захист здійснюється за такими основними принципами: гарантування та забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності; пріоритетності завдань, спрямованих на рятування життя та збереження здоров`я громадян; максимально можливого, економічно обґрунтованого зменшення ризику виникнення надзвичайних ситуацій.
За визначенням п.п.25, 32, 33 ст.1 Кодексу цивільного захисту України небезпечна подія - подія, у тому числі катастрофа, аварія, пожежа, стихійне лихо, епідемія, епізоотія, епіфітотія, яка за своїми наслідками становить загрозу життю або здоров`ю населення чи призводить до завдання матеріальних збитків; пожежа - неконтрольований процес знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для істот та навколишнього природного середовища; пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.
Враховуючи викладене, пожежа є небезпечною подією, а загроза виникнення пожежі, проти якої не заперечує відповідач, у разі перебування людей на об`єкті, і є тим чинником, що призводить до загрози їх життю та здоров`ю. В свою чергу забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.
Недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення. 
Колегія суддів зазначає, що такий захід реагування, як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту  не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.
Крім того, застосування до відповідача заходу реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. 
При цьому, колегія суддів зауважує, що застосування заходу реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення КУ Липецький психоневрологічний інтернат виявлених порушень, а тому посилання відповідача на недотримання принципу пропорційності під час застосування такого заходу, як повне зупинення експлуатації об`єкту є необґрунтованим. 
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 28.02.2019 по справі № 810/2400/18, від 16.05.2019 по справі № 812/1296/18, від 07.08.2019 по справі № 810/1820/18, від 26.02.2020 по справі № 826/7073/18, від 27.02.2020 по справі № 560/2619/19, від 19.02.2020 по справі № 804/5713/16, від 23.01.2020 по справі № 814/1272/18.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що суб`єктом господарювання частково усунені виявлені контролюючим органом порушення, що на думку колегії суддів свідчить про добросовісність намірів відповідача щодо проведення ним роботи по усуненню порушень та вжиття відповідних заходів.
Разом з цим, на час розгляду справи в судах першої та апеляційної інстанції доказів, які б свідчили про повне усунення КУ Липецький психоневрологічний інтернат порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не було надано, а ті порушення, які залишаються, продовжують створювати загрозу життю та здоров`ю людей. 
Відтак, вірним є висновок суду першої інстанції щодо наявності підстав для зупинення експлуатації будівлі, в якій знаходиться Комунальна установа Липецький психоневрологічний інтернат за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Липці, вул. Покровська, буд. 57.
Відповідно до  ст. 316 КАС України  суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішень Комісії, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права. 
Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду в цій частині не спростовують.
Керуючись ч.4 ст.229, ч.4 ст.241, ст.ст.243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 326-328     Кодексу адміністративного судочинства України, суд, - 

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Комунальної установи Липецький психоневрологічний інтернат - залишити без задоволення.
Рішення  Харківського окружного адміністративного суду від 20.04.2021 по справі № 520/2442/21 - залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 	(підпис)	Т.С. Перцова 	
Судді	(підпис)  (підпис) 	С.П. Жигилій    О.В. Присяжнюк