ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/2042/20                                                                  Суддя (судді) першої інстанції: Качур І.А.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  23 вересня 2021 року                                                                                       м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Карпушової О.В., суддів: Епель О.В., Кузьменка В.В., розглянувши у письмову порядку апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 квітня 2021 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про визнання протиправним та скасування рішення, -  

                                                     В С Т А Н О В И В :
                                   
Історія справи.

29.01.2020 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про визнання рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (Рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області) від 23.10.2019, про притягнення його як адвоката до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді попередження, протиправним та його скасування. 
Позовні вимоги мотивовано тим, що відповідач, в порушення вимог закону та підзаконного акту, не дослідив у повному обсязі обставин дисциплінарної справи, не дотримався встановленого порядку здійснення дисциплінарного провадження, зокрема рішення про порушення дисциплінарного справи і розгляд справи прийнято та проведено з порушенням строків.
Позивач наголосив, що спірне рішення прийнято за відсутності належних доказів обґрунтованості скарги ОСОБА_2 з безпідставним відхиленням доводів адвоката.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.04.2021 у задоволені позовних вимог відмовлено. 
Приймючи у справі рішення суд першої інстанції зазначив, що адвокат повинен невідкладно після отримання доручення вжити всіх можливих заходів щодо з`ясування, який саме адвокат (адвокати) представляє інтереси клієнта у цій справі, негайно зв`язатися з цим адвокатом (адвокатами), з`ясувати причини його (їх) відсутності, а також особливості позиції надання професійної правничої (правової) допомоги адвокатом (адвокатами) у цій справі. Якщо прийняття одного доручення здійснюється декількома адвокатами, мають бути визначені засади розподілу обов`язків та повноважень адвокатів, що сумісно виконуватимуть доручення, а також їх відповідальності перед клієнтом. А відтак, суд погодився з доводами відповідача, що позивачем як адвокатом в ході дисциплінарного розгляду справи не було наведено, в який спосіб ним виконано вимогу закону щодо повідомлення про свій вступ в справу інших адвокатів - Пархоменка С.С. , Криворучко Л.С., з`ясування позиції по справі, та погодження між ними засад розподілу обов`язків та повноважень, а також відповідальності перед клієнтом.
На підставі вказаного, суд першої інстанції зробив висновок, що за таких обставин, в діях позивача як адвоката існували підстави вважати вчинення ним дисциплінарного проступку, передбаченого  ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», які полягають у порушенні положень статей 7, 11, 17, 23, 24, 44 Правил адвокатської етики.
Позивач, не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить через порушення норм матеріального та процесуального права, скасувати її та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. 
Доводи апеляційної скарги аналогічні доводам позовної заяви. 
Крім того, апелянт зазначив, що не згоден з висновками суду першої інстанції про доведеність відповідачем правомірності рішення та про дотримання відповідачем строків при здійсненні дисциплінарного провадження.
Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому погоджується з висновками суду першої інстанції. 
Справу розглянуто в письмовому провадженні відповідно до положень ст.311 КАС України.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, зазначає  наступне. 

Обставини встановлені судом.
ОСОБА_1 є адвокатом, що підтверджено відомостями з єдиного реєстру адвокатів України та свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю №5243/10 від 08.10.2014, виданого Радою адвокатів Київської області (т.1 а.с.188, 20).
07.05.2019 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області надійшла скарга ОСОБА_2 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 (т.1 а.с.183).
          Вказана скарга обґрунтована тим, що відносно нього та ОСОБА_3 слідчим підрозділом Генеральної прокуратури України було порушено кримінальне провадження за ч.3 ст.15, ч.4 ст.190 КК України. Вироком Шевченківського районного суду м.Києва від 30.10.2018 його було визнано невинуватим та виправдено. Проте, при розгляді апеляційної скарги Генерального прокурора на вказаний вирок адвокат Гаврильков О.В., який діяв в інтересах потерпілого у цій справі ОСОБА_4 , 22.04.2019 в судовому засіданні заявив клопотання про відкладення слухання справи через те, що він вступив у справу і не встиг ознайомитися з матеріалами кримінальної справи, що на думку скаржника, є затягуванням судового розгляду справи і свідчить про порушення етики адвоката. Скаржник у скарзі наголосив, що ОСОБА_1 працює разом з іншим адвокатом потерпілого ОСОБА_4 - ОСОБА_5 , тому мав можливість зазделегіть ознайомитися зі справою та отримату іншу необхідну йому інформацію по справі. 
           08.05.2019 голова дисциплінарної палати КДКА Київської області надав доручення члену дисциплінарної палати ОСОБА_6 провести перевірку по вказаній скарзі (т.1 а.с.182).
16.05.2019 членом дисциплінарної палати ОСОБА_6 на адресу позивача був складений лист за №287 з пропозицією надати пояснення з приводу скарги ОСОБА_2 (т.1 а.с.180).
27.05.2019 ОСОБА_1 надіслав на адресу відповідача письмові пояснення з приводу скарги ОСОБА_2 , в якій зазначив про дотримання положень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» при наданні правничої допомоги ОСОБА_4 , про відсутність в його діях дисциплінарного простуку (т.1 а.с.153).
Позивач до вказаного письмового пояснення долучив документи: свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю, відомості з Єдиного реєстру адвокатів щодо себе та ОСОБА_5 , копію журналу судового засідання від 22.04.2019 у справі про обвинувачення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у скоєнні злочину за ч.4 ст.190 КК України, та копії клопотань позивача від 24.05.2019 та 10.05.2019 про ознайомлення з матеріалами кримінальної справи подані до Апеляційного суду м.Києва (т1 а.с157-178).
22.07.2019 ОСОБА_2 подав до КДКА Київської області доповнення до своєї скарги щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, в якому доповнив, що адвокат ОСОБА_1 , укладаючи договір про надання правової допомоги, усвідомлював про неможливість належної підготовки до участі у справі в судовому засідання 22.04.2019, не міг належним чином виконати домовленості, і не навів будь яких інших мотивів залучення його як захисника в день засідання, що на думку скаржника, негативно впливає на репутацію адвокатури (т.1 а.с.145).
Копія вказаної скарги ОСОБА_2 від 22.07.2019 позивачу не надсилалась.
22.07.2019 членом дисциплінарної палати КДКА Київської області ОСОБА_6 була складена Довідка про результати перевірки ОСОБА_7 , в якій зроблений висновок: «всупереч вищенаведеним правилам адвокатської етики (ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ст.ст.7, 11 та 17 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України від 09.06.2017), адвокат ОСОБА_1 свідомо уклав договір про надання правничої допомоги та прийняв доручення клієнта щодо участі в засіданні в день, на який його було призначено, … він розумім неможливість належної підготовки до участі у засіданні,… не вказав, які дії ним вчинялися задля того, щоб не відкладати судове засідання та запобігти невиправданому затягуванню справи…» (т.1 а.с.142).
На підставі вказаних висновків членом дисциплінарної палати КДКА Київської області ОСОБА_6 було запропоновано прийняти рішення про порушення дисциплінарної справи стосовно позивача.
23.07.2019 відповідач листом за №464 повідомив позивача про знаходження матеріалів відносно нього на перевірці і про орієнтовну дату розгляду результів перевірки до 25.07.2019 (т.1 а.с.149).
25.07.2019  дисциплінарною палатою КДКА Київської області було прийнято рішення про порушення дисциплінарної справи стосовно позивача, як адвоката, та зупинено провадження у справі до 25.09.2019.
29.07.2019 копія довідки члена дисциплінарної палати КДКА Київської області ОСОБА_6 та копія рішення дисциплінарної палати КДКА Київської області від 25.07.2019 були направлені скаржнику ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (т.1 а.с.138).
25.09.2019 дисциплінарна палата КДКА Київської області відклала розгляд дисциплінарної справи щодо позивача за скаргою ОСОБА_2 від 07.05.2019 у зв`язку із неявкою ОСОБА_2 . 
25.09.2019 ОСОБА_1 під розписку був повідомлений про засідання 23.10.2019 об 11.00 дисциплінарної палати КДКА Київської області з приводу розгляду скарги ОСОБА_2 (т.1 а.с.136). 
           23.10.2019 дисциплінарна палата КДКА Київської області за результатами розгляду дисциплінарної справи відносно позивача за скаргою ОСОБА_2 від 07.05.2019 прийняла Рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, застосувавши до адвоката дисциплінарне стягнення у вигляді попередження.
Згідно висновків відповідача адвокат ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний поступок, передбачений ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», які полягають в порушенні положень ст.ст.7, 11, 23, 24, 44 Правил адвокатської етики.
Вказані обставини підтверджені належними та допустимими доказами, і не є спірними.

Нормативно-правове обґрунтування.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України.
Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені  Конституцією  та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (надалі - Закон № 5076 в редакції на день виникнення спірних правовідносин) визначає правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні.
Статтею 1 Закону № 5076 визначені основні поняття: 
адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом;
адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту;
договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.
Частиною 1 статті 2 Закону № 5076 визначено, адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.
Відповідно до частини 1 стаття 20 Закону № 5076 під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом,  правилами адвокатської етики  та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги. 
Частиною 1 статті 21 Закону № 5076 передбачено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: 1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; 2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правової допомоги; 3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; 4) підвищувати свій професійний рівень; 5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; 6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.
Частиною 2 цієї ж статті встановлено, що адвокату забороняється: 1) використовувати свої права всупереч правам, свободам та законним інтересам клієнта; 2) без згоди клієнта розголошувати відомості, що становлять адвокатську таємницю, використовувати їх у своїх інтересах або інтересах третіх осіб; 3) займати у справі позицію всупереч волі клієнта, крім випадків, якщо адвокат впевнений у самообмові клієнта; 4) відмовлятися від надання правової допомоги, крім випадків, установлених законом.
Згідно положень частини 1 статті 26 Закону № 5076 адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
Стаття 27 цього Закону визначає вимоги щодо форми та змісту до договору про надання правової допомоги.
Стаття 29 Закону № 5075 вказує обставини, в яких відбувається припинення, розірвання договору про надання правової допомоги.
Статтею 33 Закону № 5076 визначені загальні умови дисциплінарної відповідальності адвоката:
1. Адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.
2. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
3. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Відповідно до частин 1 та 2 статті 34 Закону № 5076 підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
Згідно частини 2 статті 35 Закону № 5076 адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.
          Частиною 1 статті 36 Закону № 5076 передбачено право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.
Стаття 37 Закону № 5076 визначає стадії дисциплінарного провадження які складаються: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.
Порядок розгляду дисциплінарної справи встановлений статтею 40 Закону № 5076.
Відповідно до частини 1 цієї статті дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.
Згідно частини 2 цієї статті розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.
У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.
Відповідно до частини 4 статті 40 Закону № 5076 під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.
Частиною 1 статті 41 Закону № 5076 встановлено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.
Відповідно до частини 3 статті 41 Закону № 5076 рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.
Частиною 1 статті 42 Закону № 5076 передбачено, що адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.
Згідно статті 7 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України від 09.06.2017 року (далі також - Правила), у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності. Адвокат не може давати клієнту поради, свідомо спрямовані на полегшення вчинення правопорушень, або іншим чином умисно сприяти їх вчиненню його клієнтом або іншими особами. Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.
Відповідно до статті 11 Правил адвокат зобов`язаний надавати професійну правничу (правову) допомогу клієнту, здійснювати його захист та представництво компетентно і добросовісно, що передбачає знання відповідних норм права, наявність необхідного досвіду їх застосування, доскональність у врахуванні всіх обставин, що стосуються доручення клієнта та можливих правових наслідків його виконання, ретельну підготовку до виконання доручення.
Згідно статті 17 Правил, приймаючи доручення про надання професійної правничої (правової) допомоги, адвокат повинен зважити на свої можливості щодо його виконання. 
При цьому згідно положень статті 44 Правил адвокат має поважати процесуальні права адвоката, який представляє іншу сторону, і не вдаватись до дій, що грубо порушують останні. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.
Стаття 23 Правил передбачає дотримання поваги до прав інших адвокатів під час прийняття доручення клієнта.
Стаття 24 Правил визначає засади прийняття доручення клієнта декількома адвокатами, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням.
Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014 року (надалі - Положення № 120 в редакції на день подачі 21.06.2018 ОСОБА_8 скарги).
Так п.14 Порядку № 120 визначає вимоги до скарги на дії адвоката, зокрема до скарги долучається копія платіжної квитанції банківської установи про оплату за організаційно-технічне забезпечення її розгляду (пп.4).
Відповідно до п.15 заява (скарга), оформлена без дотримання вимог пункту 14 цього Положення, повертається заявникові (скаржникові) з відповідним роз`ясненням не пізніше десяти днів від дня її надходження. 
Згідно пункту 44 Порядку № 120 адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, повідомляються про проведення засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше як за п`ять днів до дня його проведення, та мають право брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

Висновки суду апеляційної інстанції.
Відмовляючи у задоволені позовних вимог, суд першої інстанції зробив висновок, що позивач, як адвокат, вчинив дії, які є дисциплінарним проступом, тому рішення відповідача про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не підлягає скасуванню.
Суд першої інстанції погодився з доводами відповідача і наголосив, що позивач, в ході дисциплінарного розгляду не навів: в який спосіб ним виконано вимогу закону щодо повідомлення про свій вступ в справу інших адвокатів - Пархоменка С.С. , Криворучко Л.С., з`ясування позиції по справі, та погодження між ними засад розподілу обов`язків та повноважень, а також відповідальності перед клієнтом.
Проте, колегія суддів з таким висновком суду першої інстанції про необгрунтованість позовних вимог не погоджується з наступних підстав.
Системний аналіз вищенаведених норм дає підстави дійти висновку, що адвокат може бути притягнутий до відповідальності за порушення Правил адвокатської етики, проте з дотримання положень Закону № 5076 та Порядку № 120, і рішення про притягнення особи до відповідальності має відповідати положенням ч.2 ст.2 КАС України.
Згідно змісту спірного рішення внаслідок порушення позивачем ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ст.ст.7, 11, 23, 24, 44 Правил адвокатської етики, адвокат підлягав притягненню до дисциплінарної відповідальності.
Обгрунтовано це рішення тим, що адвокат не довів комісії в який спосіб ним виконано вимогу закону щодо повідомлення про свій вступ у справу інших адвокатів - Пархоменка С.С. , Криворучко Л.С., з`ясування позиції по справі, та погодження між ними засад розподілу обов`язків та повноважень, а також відповідальності перед клієнтом.
Крім того, відповідачем зробилений висновок, що «адвокат Гаврильков О.В. свідомо уклав договір про надання правничої допомоги та прийняв доручення клієнта щодо участі в засіданні в день на який його було призначено, … він розумім неможливість належної підготовки до участі у засіданні,… не вказав які дії ним вчинялися задля того, щоб не відкладати судове засідання та запобігти невиправданому затягуванню справи…» (т.1 а.с.142).
Враховуючи вищевказане та наявні матеріали справи колегія суддів зазначає, що висновки відповідача про порушення позивачем ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ст.ст.7, 11, 23, 24, 44 Правил адвокатської етики, не підтверджені належними та допустимими доказами.
Відповідно до матеріалів справи клієнтом позивача був не скаржник ОСОБА_2 , а ОСОБА_4 , з яким був укладений договір 22.04.2019. 
Відповідно до вимог чинного законодавства це було  право ОСОБА_4 укласти з ОСОБА_1 догововір про правову допомогу, даже на передодні судового засідання.
Крім того, ОСОБА_4 мав право укласти декілька договір про правову домомогу з декількома адвокатами. 
Згідно вимог чинного законодавства позивач після укладення з ОСОБА_4 договору зобов`язаний  був вжити всіх необхідних заходів для надання професійної правничої допомоги, в тому числі звертатись до суду з клопотанням про відкладення слухання справи для ознайомлення з матеріалами справи і для визначення правової стратегії, консультації клієнта.
Розглядаючи скаргу ОСОБА_2 відповідач дійшов за межі доводів скарги, оскільки «непрофесійне надання позивачем послуг», до висновку якого дійшов відповідач, може стосуватися лише клієнта позивача ОСОБА_9 ,  а не скаржника ОСОБА_2 . 
А щодо іншого висновку відповідача, що позивач не повідомив інших адвокатів Климчука про свій вступ у справу взагалі скаржником у скарзі не зазначалось. 
Отже, спірне рішення є необґрунтованим, а висновки про порушення позивачем ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ст.ст.7, 11, 23, 24, 44 Правил адвокатської етики, не підтверджені належними та допустимими доказами.
Крім того, колегія суддів звертає увагу, що згідно змісту скарги ОСОБА_2 від 07.05.2019 до скарги не були долучені копії платіжної квитанції банківської установи про оплату за організаційно-технічне забезпечення її розгляду , як то передбачено пп.4 п.14 Порядку 120.
Вказана обставина залишилась поза уваги суду. 
Таким чином, скарга ОСОБА_2 не була оформлена з дотримання приписів п.14 Порядку №120, і відповідно до п.15 цього ж Порядку підлягала поверненню заявнику. 
Щодо доводів позивача поза межами встановлених строків колегія суддів його не приймає, оскільки такі обставини не підтверджені відповідними доказами. 
Стаття 77 КАС України  передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Таким чином, враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає висновки суду першої інстанції про необґрунтованість позовних вимог є помилковим, наведені апелянтом аргументи заслуговують уваги.
Відповідач не надав належних, достатніх та допустимих доказів на підтвердження правомірності прийнятого ним рішення, таким чином позовні вимоги ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про визнання рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (Рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області) від 23.10.2019, про притягнення ОСОБА_1 як адвоката до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді попередження, підлягають задоволенню, рішення відповідача підлягає визнаннюю протиправним та скасуванню.  
Отже, на підставі вказаного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції     при винесенні оскаржуваного рішення неповно з`ясовані обставини, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, рішення прийнято з порушенням норм матеріального права, що є підставою для його скасування, та прийняття нової постанови про задоволення позовних вимог у повному обсязі.
Судові витрати відповідно до положень ст.139 КАС України підлягають стягненню з відповідача на користь позивача, а саме сплачений судовий збір у розмірі 840,80 грн за подання позовної заяви та у розмірі 1261, 20 грн за подання апеляційної скарги, що разом складає 2102, 00 грн (дві тисячі сто дві грн 00 коп). 
Керуючись статтями  308,  310,  315,  письмове 317,  321,  322,  325,  328,  329 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд, -

                                                  П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 квітня 2021 р. - задовольнити. 
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 квітня 2021 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про визнання протиправним та скасування рішення, - скасувати.
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області -задовольнити.
Рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (Рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області) від 23.10.2019, про притягнення ОСОБА_1 як адвоката до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді попередження, визнати протиправним та скасувати.  
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (ЄДРПОУ 23243231) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) сплачений судовий збір у розмірі 840,80 грн за подання позовної заяви та у розмірі 1261, 20 грн за подання апеляційної скарги, що разом складає 2102, 00 грн (дві тисячі сто дві грн 00 коп).    
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та подальшому оскарженню не підлягає, відповідно до п.2 ч.1 ст.263 , п.2 ч.5 ст.328 КАС України.

                                                                                                                                                                                                                                           

Колегія суддів:                                                                                              О.В. Карпушова  

                                                                                                             О.В. Епель

                                                                                                              В.В. Кузьменко