ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/22155/20                                         Головуючий у 1 інстанції - Клочкова Н.В.
                                                                                Суддя-доповідач - Василенко Я.М.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  02 липня 2021 року                                                                             м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого                              Василенка Я.М.,
суддів                                        Костюк Л.О., Мельничука В.П., 

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу   Київської митниці Держмитслужби на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 29.01.2021 у справі за адміністративним позовом   товариства з обмеженою відповідальністю «Кліматизація та інженерія» до Київської митниці Державної митної служби про визнання протиправними та скасування рішень та карток відмови, -
                                               В С Т А Н О В И В:
ТОВ «Кліматизація та інженерія» звернулось до суду першої інстанції з позовом, в якому просило:  
- визнати протиправними та скасувати рішення про визначення коду товару № KT-UA-100000-0158-2020 від 28.07.2020 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100020/2020/00372 від 30.07.2020;
- визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA 100020/2020/000048/1 від 03.08.2020 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100020/2020/00382 від 03.08.2020.
Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 29.01.2021 позов задоволено.
Не погоджуючись з вказаним рішенням Київська митниця Держмитслужби звернулась із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення, як таке, що прийняте із порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким у задоволені позову відмовити.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що зазначена апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.
З матеріалів справи вбачається, що згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ТОВ «Кліматизація та інженерія» зареєстрована як юридична особа з 04.07.2019, про що до реєстру внесено відповідний реєстраційний запис № 10681020000055892. Видами економічної діяльності товариства зазначено: код КВЕД 45.11 Торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами (основний); код КВЕД 45.19 Торгівля іншими автотранспортними засобами; код КВЕД 45.20 Технічне обслуговування та ремонт автотранспортних засобів; код КВЕД 45.31 Оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів; код КВЕД 45.32 Роздрібна торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів; код КВЕД 45.40 Торгівля мотоциклами, деталями та приладдям до них, технічне обслуговування і ремонт мотоциклів; код КВЕД 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; код КВЕД 46.44 Оптова торгівля фарфором, скляним посудом і засобами для чищення; код КВЕД 46.49 Оптова торгівля іншими товарами господарського призначення; код КВЕД 77.31 Надання в оренду сільськогосподарських машин і устатковання; код КВЕД 77.32 Надання в оренду будівельних машин і устатковання; код КВЕД 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням; код КВЕД 46.74 Оптова торгівля залізними виробами, водопровідним і опалювальним устаткованням і приладдям до нього; код КВЕД 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; код КВЕД 52.24 Транспортне оброблення вантажів; код КВЕД 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; код КВЕД 69.10 Діяльність у сфері права; код КВЕД 70.22 Консультування з питань комерційної діяльності й керування; код КВЕД 77.11 Надання в оренду автомобілів і легкових автотранспортних засобів; код КВЕД 77.12 Надання в оренду вантажних автомобілів; код КВЕД 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель.
Як вбачається з матеріалів справи, 03.01.2020 між позивачем та компанією Wspolpraca Wschodnia sp. Z o.o. (Польша) було укладено договір поставки № WWS-12/1 (надалі - договір).
Згідно до специфікації № 10425 від 10.04.2020 сторони договору погодили поставку товару на територію України, зокрема муфт редукційних, кутників та інше (надалі - товар).
29.05.2020 з метою митного оформлення зазначених товарів, позивачем було подано до Київської митниці Державної митної служби митну декларацію ІМ 40 ДЕ UA100020/2020/027087 визначивши опис товару 1 вказаної декларації як «фітинги для труб з пластмаси»: Coupling reducing 50*25тт/Муфта редукційна ф50*25мм - 510 шт.; Coupling reducing 50*32тт/Муфта редукційна ф50*32мм - 560 шт.; Coupling reducing 50*40тт/Муфта редукційна ф50*40мм - 1300 шт.; Coupling reducing 63*32тт/Муфта редукційна ф63*32мм - 240 шт.; Coupling reducing 63*50тт/Муфта редукційна ф63*50мм - 400 шт.; Angle 90 32*1 «/Кутник 90 ф32*1"- 700 шт.; Angle 90 25*1/2 "/Кутник 90 ф 25*1/2" - 600 шт.; Angle 90 32*1 "/Кутник 90 ф32*1"- 600 шт.; Folding coupling 20mm/ Муфта робірна ф20мм - 4000 шт.; Folding coupling 25mm/ Муфта робірна ф25мм - 2640 шт.; Folding coupling 32mm/ Муфта робірна ф32мм - 1500 шт.; Folding coupling 40mm/ Муфта робірна ф40мм - 600 шт.; Stroke pipe 20mm/ Обвід трубний ф20мм- 2000 шт.; Stroke pipe 20mm/ Обвід трубний ф20мм- 2000 шт.; Stroke pipe 25mm/ Обвід трубний ф25мм- 1080 шт.; Folding coupling 20*1/2' 7 Муфта робірна 20*1/2" - 8160 шт.; Folding coupling 20*3/4' 7 Муфта робірна 20*3/4" - 1000 шт.; Folding coupling 25*3/4' 7 Муфта робірна 25*3/4" - 10050 шт.; Folding coupling 25*1/2' 7 Муфта робірна 25* 1/2" - 1000 шт.; Folding coupling 32*1' 7 Муфта робірна 32*1" - 6080 шт.; Folding coupling 40*1 1/4' 7 Муфта робірна 40*1 1/4" -350 шт.; Folding coupling 50*1 1/2' 7 Муфта робірна 50*1 1/2" -120 шт.; Folding coupling 63*2' 7 Муфта робірна 63*2" - 132 шт.; Folding coupling 20*1/2' 7 Муфта робірна 20*1/2" - 11280 шт.; Folding coupling 20*3/4' 7 Муфта робірна 20*3/4" - 600 шт.; Folding coupling 25*3/4' 7 Муфта робірна 25*3/4" - 9600 шт.; Folding coupling 25*1/2' 7 Муфта робірна 25*1/2" - 3 780 шт.; Folding coupling 32*1' 7 Муфта робірна 32*1" - 4 960 шт.» та код товару згідно Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) 3917400090 (Інші).
Крім того, у вказаній декларації були визначені й інші товари, які поставлялися за договором.
Разом з декларацію були подані наступні документи:
- пакувальний лист (Packing list) № 10425 від 28.05.2020;
- рахунок-проформа (Proforma invoice) № 10425 від 10.04.2020;
- рахунок-фактура (Commercial Invoice) № 10425 від 28.05.2020;
- коносамент (Bill of landing) № SXE20040109 від 13.04.2020;
- декларація про походження товару (Declaration of origin) № 10425 від 28.05.2020;
- прейскурант (прайс-лист) виробника товару;
- зовнішньоекономічний контракт № WWS-12/1 від 03.01.2020;
- специфікація № 10425 від 10.04.2020;
- лист № 10425 від 29.05.2020;
16-18 червня 2020 року уповноваженими особами відповідача було відібрано проби (зразки) деяких товарів з переліку позицій товару 1 декларації ІМ 40 ДЕ UA100020/2020/027087 відповідно до актів про взяття проб (зразків товарів) для проведення їх дослідження, а саме: Муфта розбірна 20x1/2"; Муфта розбірна 20x3/4"; Муфта розбірна 25x3/4"; Муфта розбірна 25x1/2"; Муфта розбірна 32x1"; Муфта розбірна 40x1 1/4"; Муфта розбірна 50x1 1/2"; Муфта розбірна 63x2"; Муфта розбірна 20x1/2"; Муфта розбірна 20x3/4"; Муфта розбірна 25x3/4"; Муфта розбірна 25x1/2"; Муфта розбірна 32x1"; Кутник 90 ф32х1"; Кутник 90 ф25х1/2"; Кутник 90 ф32х1". Такі зразки було направлено до Департаменту митних експертиз. Одночасно за запитом позивача уповноваженими особами відповідача було відібрано проби (зразки) вказаних товарів для направлення до Науково-дослідного інституту судової експертизи та оцінки.
У зв`язку з направленням зразків деяких товарів на дослідження, позивачем 18.06.2020 було подано 2 митні декларації - ІМ 40 TH UA100020/2020/029407 - відносно товарів, щодо яких у відповідача не було питань та ІМ 40 TH UA 100020/2020/029408 - відносно товарів, зразки яких відібрано. В декларації IМ 40 TH UA100020/2020/029408 Опис товару був визначений як «фітинги для труб з комбінованих матеріалів (метал/пластик): Folding coupling 20*1/2' 7 Муфта розбірна 20*1/2" -8160 шт.; Folding coupling 20*3/4' 7 Муфта розбірна 20*3/4" - 1000 шт.; Folding coupling 25*3/4' 7 Муфта розбірна 25*3/4" - 10050 шт.; Folding coupling 25*1/2' 7 Муфта розбірна 25*1/2" - 1000 шт.; Folding coupling 32* 1' 7 Муфта розбірна 32*1" - 6080 шт.; Folding coupling 40* 1 1/4' 7 Муфта розбірна 40*1 1/4" -350 шт.; Folding coupling 50*1 1/2' 7 Муфта розбірна 50*1 1/2" - 120 шт.; Folding coupling 63*2' 7 Муфта розбірна 63*2" - 132 шт.; Folding coupling 20*1/2' 7 Муфта розбірна 20*1/2" - 11280 шт.; Folding coupling 20*3/4' 7 Муфта розбірна 20*3/4" - 600 шт.; Folding coupling 25*3/4' 7 Муфта розбірна 25*3/4" - 9600 шт.; Folding coupling 25*1/2' 7 Муфта розбірна 25*1/2" - 3780 шт.; Folding coupling 32* 1 "/ Муфта розбірна 32*1" - 4960 шт; Angle 90 32*1 "/Кутник 90 ф32*Г'- 700 шт.; Angle 90 25*1/2 "/Кутник 90 ф 25*1/2" - 600 шт.; Angle 90 32*1 "/Кутник 90 ф32*1"- 600 шт.». Код товару був визначений 3917400090, метод визначення митної вартості був вказаний як 1 - основний - за ціною договору. Країни виробництва - Китай (СН), Торговельна марка - Vsplast, Виробник - ZHEJIANG SOLERAD ENVIRONMENT TECHNOLOGY CO., LTD.
Разом з декларацію позивачем були подані наступні документи:
- пакувальний лист (Packing list) № 10425 від 28.05.2020;
- рахунок-проформа (Proforma invoice) № 10425 від 10.04.2020;
- рахунок-фактура (Commercial Invoice) № 10425 від 28.05.2020;
- коносамент (Bill of landing) № SXE20040109 від 13.04.2020;
- автотранспортна накладна від 28.05.2020;
- декларація про походження товару (Declaration of origin) № 10425 від 28.05.2020;
- прейскурант (прайс-лист) виробника товару;
     -експертний висновок № В-1029 від 04.06.2020 (експерт Міщук Ю.В., Житомирська торгово-промислова палата);
- висновок № 610/20 від 03.06.2020;   
- зовнішньоекономічний контракт № WWS-12/1 від 03.01.2020;
- специфікації № 10425 від 10.04.2020, № 10425/2 від 17.06.2020;
- лист № 10425 від 29.05.2020;
- технічний опис від 18.06.2020.
18.06.2020 відповідачем було винесено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100020/2020/00325 на підставі недотримання декларантом вимог пунктів 3, 10 статті 260 Митного кодексу України, статті 307 Митного кодексу України та пункту 29 постанови Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 450 «Питання, пов`язані з застосуванням митних декларацій». Було вказано, що для забезпечення можливості прийняття митної декларації необхідно подати тимчасову декларацію за найбільшою величиною вартості таких товарів, час імпорту яких в Україну збігається з часом імпорту задекларованих товарів або є максимально наближеним, що становить 6,72 долара США за кг.
18.06.2020 позивачем було подано нову митну декларацію ІМ 40 TH UA100020/2020/029476, вказавши в ній в графі 43 порядковий номер методу визначення митної вартості, що використовувався митним органом - 6, та визначивши в графі 47 митні платежі, нараховані позивачем, відповідачем та різницю між сумами платежів.
16.07.2020 був складений висновок № 1420003104-0111 Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Державної митної служби, відповідно до якого було встановлено відсоток вмісту металевих складових, поліпропілену та ін. та зазначено, що не видається можливим встановити відповідність даних отриманих в ході дослідження інформації, зазначеної в графі 31 ІМ 40 ДЕ UA100020/2020/027087 від 29.05.2020.
23.06.2020 позивач отримав висновок експерта № 668 експертного дослідження товару, ввезеного на митну територію України у контейнері № HASU4437886, відповідно до якого код товару по УКТ ЗЕД, наданих на дослідження зразків товару (муфти розбірні та кутники) - 3917400090.
28.07.2020 митним органом було прийняте рішення про визначення коду товару № KT-UA-100000-0158-2020 до декларації ІМ 40 ДЕ UA100020/2020/027087. Всій категорії товару «Муфта розбірна» було визначено код 7412200000 згідно Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) - Розділ XV (72-83) Недорогоцінні метали та вироби з них, Група 74 Мідь і вироби з неї, 7412 Фітинги мідні для труб або трубок (наприклад, муфти, коліна, втулки): - 7412 20 00 00 з мідних сплавів.
30.07.2020 митним органом було винесено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100020/2020/00372 та вказано, що для забезпечення можливості прийняття митної декларації необхідно подати нову, належним чином заповнену митну декларацію з урахуванням Рішення про визначення коду товару №KT-UA-100000-0158-2020.
31.07.2020 позивачем подано митну декларацію ІМ ДТ UA100020/2020/035404 з урахуванням вимог зазначеної картки відмови.
03.08.2020 митним органом було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA 100020/2020/000048/1, зазначаючи, що вартість товару слід визначати за 6 методом. Обставини прийняття такого рішення зазначені в окремому повідомленні від 03.08.2020, згідно до якого на підставі частини 2.4 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України (далі - Методичні рекомендації), здійснено порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з наявною в органу доходів і зборів інформацією про рівень цін на такі товари або вартість прямих витрат на їх виробництво, у тому числі сировини, матеріалів та/або комплектувальних виробів, які входять до складу товарів. Відповідач застосував пункт 3 частини 3 Методичних рекомендацій, оскільки мідь, цинк та нікель є об`єктами біржової торгівлі та зробив висновок, що заявлена вартість товару нижче, ніж вартість сировини для його виготовлення виходячи з рівня цін на окремі метали на Лондонській та Нью-Йоркській біржі металів. Відповідач вказав, що декларант не подав банківські документи щодо оплати товару, прас-лист виробника та зазначив, що у нього наявна інформація, що вартість заявленого до митного оформлення товару є меншою мінімального рівня вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено. Позивач не надав додаткові документи на вимогу відповідача, а висновок Житомирської ТТП від 04.06.2020 № В-1029 не підтверджує заявлену митну вартість. Експортна декларація не завірена належним чином та дані, що в ній зазначені неможливо ідентифікувати. Відповідач вказав, що митна вартість товару визначена ним за резервним методом згідно з положеннями 64 Кодексу, та ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митним органом митній вартості товарів: товар 1 - 2,01 USD / кг, товар 2 - 6,72 USD І кг.
03.08.2020 відповідачем винесено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100020/2020/00382 та вказано, що для забезпечення можливості прийняття митної декларації необхідно подати нову, належним чином заповнену митну декларацію з урахуванням рішення про коригування митної вартості товарів № UA 100020/2020/000048/1 від 03.08.2020.
04.08.2020 позивачем подано митну декларацію ІМ ДТ UA100020/2020/035883 з урахуванням зазначеного рішення.
Вважаючи рішення Київської митниці Державної митної служби протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду першої інстанції з позовом.
Суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що відповідачем не надано переконливих доказів, які підтверджують правомірність прийняття оскаржуваного рішення про визначення коду товару та картки відмови у прийнятті митної декларації, оскільки останнім невірно було застосовано положення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності. Натомість, на думку суду першої інстанції, надані позивачем до митного оформлення документи спростовують сумніви щодо достовірності поданих декларантом відомостей про митну вартість товару та/або неправильності обрання позивачем методу визначення та обчислення митної вартості товару.
Апелянт у своїй скарзі зазначає, що прийняте ним стосовно позивача рішення про визначення коду товару від 28.07.2020 № КТ-UA-100000-0158-2020 є правомірним та обґрунтованим, оскільки прийняте в межах здійснення контролю правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення згідно УКТЗЕД та на підставі Митного законодавства. Також, апелянт зазначає, що наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах стала підставою для коригування заявленої митної вартості ввезених товарів за резервним методом, оскільки надані позивачем документи не підтверджували задекларовану митну вартість товару.
Колегія суддів вважає доводи апелянта необґрунтованими та погоджується з рішенням суду першої інстанції, враховуючи наступне.
Засади організації та здійснення митної справи в Україні, регулювання економічних, організаційних, правових, кадрових та соціальних аспектів діяльності митної служби України визначає Митний кодекс України.
Згідно частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що пов`язані із справлянням митних платежів регулюються Митним кодексом України,  Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.
Відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Частиною 1 статті 7 Митного кодексу України встановлено порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу.
Відповідно до пункту 24 частини 1 статті 4 Митного кодексу України вбачається, що Митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
Згідно з частинами 1-3 статті 38 Митного кодексу України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.
Митний контроль здійснюється виключно органами доходів і зборів відповідно до цього Кодексу та інших законів України.
Митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.
Відповідно до частин 1, 2, 4 пункту 1 частини 6 статті 321 Митного кодексу України товари, транспортні засоби комерційного призначення перебувають під митним контролем з моменту його початку і до закінчення згідно із заявленим митним режимом.
У разі ввезення на митну територію України товарів, транспортних засобів комерційного призначення митний контроль розпочинається з моменту перетинання ними митного кордону України.
Граничний строк перебування товарів, транспортних засобів комерційного призначення під митним контролем не може перевищувати 180 календарних днів, крім митних режимів, які передбачають перебування під митним контролем протягом усього часу дії митного режиму.
Митний контроль закінчується у разі ввезення на митну територію України - після закінчення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, за винятком митних режимів, які передбачають перебування під митним контролем протягом усього часу дії митного режиму.
Документи та відомості, необхідні для здійснення митного контролю, порядок подання документів та відомостей, необхідних для митного контролю та форми митного контролю регулюються статтями 334, 335, 336 Митного кодексу України.
Згідно пункту 23 частини 1 статті 4 Митного кодексу України, митне оформлення - це виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
Згідно зі статтями 246, 248 Митного кодексу України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
Порядок виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, якщо інше не передбачено цим Кодексом.
Митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
Відповідно до частини 1 статті 67 Митного кодексу України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.
Частиною 2 статті 67 Митного кодексу України встановлено, що в УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.
Згідно з частинами 1, 2 статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД, а органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.
Відповідно до частини 4 статті 69 Митного кодексу України у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.
Згідно частини 1 статті 257 Митного кодексу України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.
Згідно Закону України «Про Митний тариф України» встановлено, що митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.
Відповідно до Пояснень до УКТЗЕД розроблених на виконання постанови Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 428 «Про затвердження Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України» з метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТЗЕД вбачається, що класифікація товарів в Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності повинна здійснюватися за такими правилами:
1. Назви розділів, груп та підгруп наводяться лише для зручності користування. Для юридичних цілей класифікація товарів проводиться виходячи з найменувань товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо такі тексти назв та примітки не вимагають іншого, відповідно до таких положень.
2. а) Будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного; (Ь) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами.
б) Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила
3. У разі коли згідно з правилом 2 (б) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:
(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;
(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;
(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (а) або З (Ь), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.
4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.
5. На додаток до наведеного до зазначених нижче товарів застосовуються такі правила: (a) футляри для фотоапаратів, музичних інструментів, зброї, креслярського приладдя, прикрас та подібні вироби, які мають спеціальну форму і призначені для зберігання відповідних виробів або набору виробів, придатні для тривалого використання разом з виробами, для яких вони призначені, класифікуються разом з упакованими в них виробами.
Це правило не поширюється на тару (упаковку), що становить разом з виробом одне ціле і надає останньому істотно іншої властивості; (b) відповідно до правила 5 (а) тару (упаковку) разом з товарами, які в ній містяться, слід класифікувати разом з цими товарами, якщо вона належить до такого типу тари (упаковки), яка зазвичай використовується для упакування цих товарів. Це положення є необов`язковим, якщо ця тара (упаковка) придатна для повторного використання.
6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.
Відповідно до номеру товарної позиції 3917 - Труби, трубки і шланги та їх фітинги (наприклад, з`єднання, коліна, муфти) із пластмаси: - 3917 40 00 - фітинги: 3917 40 00 30 - для цивільної авіації; 3917 40 00 90 - інші.
Згідно з Приміткою 8 до цієї групи, термін «труби, трубки і шланги» означає:
(i) порожнисту продукцію незалежно від того, чи йдеться про напівфабрикати, чи про готову продукцію, яку використовують, як правило, для транспортування, проведення або розподілу газів і рідин (наприклад, ребристі шланги для поливу, перфоровані труби), за умови, що їхній внутрішній поперечний переріз може бути круглим, овальним, прямокутним (в якому довжина не більше у 1,5 рази перевищує ширину) чи у формі правильного багатокутника; та
(ii) оболонки для ковбасних виробів (зв`язані чи незв`язані або інакше оброблені) та інші труби, які набувають плоску форму.
До цієї товарної позиції включаються також фітинги з пластмас для труб, трубок і шлангів (наприклад, з`єднання, коліна, муфти). Труби, трубки і шланги та їхні фітинги можуть бути твердими чи гнучкими, армованими чи комбінованими з іншими матеріалами. (Для класифікації труб, трубок і т.д. із пластмас, з`єднаних з іншими матеріалами, дивись загальні положення до цієї групи).
Відповідно до Примітка 8 до групи 39 в УКТЗЕД у товарній позиції 3917 терміни «труби, трубки, шланги» означають порожнисту продукцію незалежно від того, йдеться про напівфабрикати чи про готову продукцію, яку використовують, як правило, для транспортування, проведення або розподілу газів і рідин (наприклад ребристі шланги для поливу, перфоровані труби). Ці терміни стосуються також трубкових оболонок сосисок, ковбас та інших плоских труб і трубок, за винятком продукції, що має інший поперечний переріз, ніж круглий, овальний, прямокутний (довжина якого не більш як у 1,5 раза перевищує ширину), або форму правильного багатокутника, яку слід розглядати не як труби, трубки або шланги, а як фасонні профілі.
Згідно товарної позиції 7412 вбачається, що номер 7412 Фітинги мідні для труб або трубок (наприклад, муфти, коліна, втулки):
- 7412 10 00 00 - з рафінованої міді;
- 7412 20 00 00 - з мідних сплавів.
Відповідно до Примітки до Групи 74 в УКТЗЕД, наведені у цій групі терміни означають:
(a) «мідь рафінована» - метал з масовою часткою міді не менш як 99,85 % або метал з масовою часткою міді не менш як 97,5 % за умови, що вміст будь-якого з інших елементів не перевищує граничного вмісту, визначеного у таблиці;
(b) «мідні сплави» - металеві сплави, крім нерафінованої міді, в яких мідь домінує за масою над кожним з інших елементів за умови, що: (і) масова частка хоча б одного з інших елементів перевищує граничний вміст, зазначений у таблиці, або її загальна масова частка інших елементів становить понад 2,5 %;
Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що ввезений позивачем товар відповідає характеристикам двох товарних підкатегорій згідно УКТЗЕД, а саме: 3917400090 та 7412200000. Разом з тим, наявним в матеріалах справи висновоком Експерта  № 668 встановлено, що ввезений позивачем товар відповідає товарним характеристикам товарної підкатегорії 3917400090, що також не виключається висновком № 1420003104-0111 від 16.07.2020 спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Державної митної служби. При цьому, на підставі вищевказаного висновку спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Державної митної служби № 1420003104-0111 від 16.07.2020 неможливо віднести вказаний товар до підкатегорії  7412200000, оскільки таким висновком лише встановлено відсоток вмісту металевих складових, поліпропілену та ін. в товарі, але не надано висновку стосовно того чи домінує мідь за масою над кожним з інших елементів, не встановлено масу кожного з металевих елементів товару.
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку про відсутність достатніх підстав вважати, що вказані позивачем у митній декларації данні є недостовірними та необґрунтованими, про що вірно було зазначено судом першої інстанції.
Даний висновок узгоджується з висновками, зробленими Верховним судом у постанові від 07.08.2019 у справі № 1340/5824/18.
Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
На підставі викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що позовні вимоги про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару № KT-UA-100000-0158-2020 від 28.07.2020 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100020/2020/00372 від 30.07.2020 є обгрунтованими та підлягають задоволенню, що вірно було встановлено судом першої інстанції.
Стосовно правомірності винесення рішення про коригування митної вартості товарів № UA 100020/2020/000048/1 від 03.08.2020 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100020/2020/00382 від 03.08.2020, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно пунктів 23, 24 частини 1 статті 4 МК України митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
Статтями 49, 50 МК України передбачено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.
Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу. (частини 1, 2 статті 51 МК України).
Згідно ч.1 - 3 ст. 57  МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Частинами 1 - 2 статті 58 МК України визначено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT) (частина 1 статті 64 «Резервний метод» МК України).
Відповідно до частини 2 статті 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.
Згідно частинами 1 - 3 статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (частини 5 - 6 статті 53 МК України).
Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості (частина 1 - 3 статті 54 МК України).
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
В той же час, частиною 6 зазначеної статті передбачено, що орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Частиною 1, 2 ст. 55 МК України передбачено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.
У разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі (частина 12 статті 264 МК України).
Отже, митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 МК України (у разі визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за першим методом).
При цьому, митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, або ж у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.
Водночас, приписи вказаних статей зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.
Колегією суддів встановлено, позивачем до митного оформлення, було подано пакет документів  передбачених частиною другою статті 53 МК України, а саме: договір поставки № WWS-12/1 який було укладено між позивачем та компанією Wspolpraca Wschodnia sp. Z o.o. (Польша); пакувальний лист (Packing list) № 10425 від 28.05.2020; рахунок-проформа (Proforma invoice) № 10425 від 10.04.2020; рахунок-фактура (Commercial Invoice) № 10425 від 28.05.2020; коносамент (Bill of landing) № SXE20040109 від 13.04.2020; автотранспортна накладна від 28.05.2020; декларація про походження товару (Declaration of origin) № 10425 від 28.05.2020; прейскурант (прайс-лист) виробника товару; експертний висновок № В- 1029 від 04.06.2020 (експерт Міщук Ю.В., Житомирська торгово-промислова палата); висновок № 610/20 від 03.06.2020; зовнішньоекономічний контракт № WWS-12/1 від 03.01.2020; специфікації № 10425 від 10.04.2020, № 10425/2 від 17.06.2020; лист № 10425 від 29.05.2020; технічний опис від 18.06.2020.
Вказані документи, не містять у собі будь-яких розбіжностей чи недостовірних відомостей.
За таких обставин, колегія суддів вважає необґрунтованими доводи митного органу, наведені в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів, про те, що в наданих до митного оформлення документах позивача відсутні всі відомості, необхідні для підтвердження заявленого позивачем методу визначення митної вартості товару.
Також, колегія суддів критично ставиться до твердження відповідача про те, що підставою для проведеного коригування стало те, що позивачем не надано банківські платіжні документи, адже відповідно до частини другої статті 53 МК надання банківських платіжних документів вимагається виключно якщо рахунок є оплаченим. При цьому, колегія суддів зауважує, що відповідачем не було надано суду апеляційної інстанції жодних доказів стосовно несплати позивачем товару згідно пункту 5.5 контракту від 03.01.2020 № WWS-12/1.
Отже, враховуючи вищевикладене та оскільки наявність належних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена, то колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів № UA 100020/2020/000048/1 від 03.08.2020 є протиправним та підлягає скасуванню, а позовні вимоги в цій частині задоволенню.
Також, підлягають задоволенню позовні вимоги в частині скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100020/2020/00382 від 03.08.2020, оскільки вони є похідними від попередніх вимог.
Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.
Відповідно до частини 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. 
Апелянт не надав до суду належні докази, що підтверджують факт протиправності рішення суду першої інстанції.
Таким чином, колегія суддів вирішила згідно статтею 316 КАС України залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Керуючись ст.ст. 229, 243, 244, 250, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 29.01.2021 - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий:                                                                      Василенко Я.М.
                           
Судді:                                                                                Костюк Л.О.
                                                                                                                                                                                                                                                      Мельничук В.П.