Справа № 991/4449/21
Провадження 1-кс/991/4510/21

У Х В А Л А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2021 року                                                                        м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
адвоката ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Вищого антикорупційного суду скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю «Миколаївський глиноземний завод» на бездіяльність органу досудового розслідування щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення,
ВСТАНОВИВ:
02.07.2021 до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю «Миколаївський глиноземний завод» (далі – ТОВ «МГЗ») на бездіяльність органу досудового розслідування щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі – ЄРДР) відомостей про кримінальне правопорушення.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 02.07.2021 скаргу було призначено до розгляду.
1. Вимоги скарги.
У скарзі адвокат ОСОБА_3 зазначає, що 01.07.2021 ТОВ «МГЗ» звернулось до Національного антикорупційного бюро України (далі – НАБУ) із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України. У заяві викладено обставини, що, на думку заявника, об`єктивно свідчать про вчинення суддею Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України – відкриття провадження у цивільній справі та розгляд справи по суті при несплаті позивачем судового збору у повному обсязі (щонайменше 725 190 грн). 
Адвокат ОСОБА_3 стверджує, що наразі відомості за заявою до ЄРДР не внесено, відповідний Витяг заявнику не надано. На його думку, це свідчить про бездіяльність детективів НАБУ, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення у встановлений законом строк.
Заявник наголошує на тому, що слідчий (детектив) не наділений дискреційними повноваженнями щодо вирішення питання про внесення чи невнесення відомостей до ЄРДР, як і щодо вирішення питань про підставність та обґрунтованість заяви про вчинення кримінального правопорушення на стадії внесення відповідних відомостей до ЄРДР, оскільки вказані обставини підлягають з`ясуванню та встановленню після початку досудового розслідування.

2. Судовий розгляд.
Під час судового засідання адвокат ОСОБА_3 надав додаткові пояснення. Він зазначив, що на даний момент у Державному бюро розслідувань відкрито кримінальне провадження за фактом втручання у здійснення автоматизованого розподілу судової справи № 487/6970/20. Так, ГО «Стоп Шлам» було подано три позовні заяви, одна з яких була розподілена із запізненням саме в той момент, коли на чергуванні перебувала суддя ОСОБА_4 . В подальшому суддею задовольнялись всі вимоги позивача, а у задоволенні клопотань ТОВ «МГЗ» відмовлялось.
За твердженням адвоката ОСОБА_3 представниками ТОВ «МГЗ» неодноразово піднімалось питання про відкриття провадження за позовом ГО «Стоп Шлам» з порушенням вимог щодо розміру судового збору, який має сплачуватись позивачем як юридичною особою, однак суддею було проігноровано вказані доводи. Як наслідок, до Державного бюджету України не було сплачено 725 190 грн судового збору.

Представник НАБУ не з`явився для участі під час судового розгляду і не надав жодних пояснень по суті скарги. Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги. Саме тому розгляду скарги було здійснено за відсутності представника НАБУ.

У скарзі адвокат ОСОБА_3 просив здійснювати розгляд скарги у закритому судовому засіданні. Необхідність здійснення розгляду у закритому засіданні скаржник обґрунтовував тим, що заява стосується дій судді при відкритті провадження та розгляді по суті справи № 487/6970/20, дана справа розглядається в суді апеляційної інстанції, а тому потрібно унеможливити розцінити вказану заяву як здійснення тиску на правосуддя.
У ч. 2 ст. 27 КПК України передбачено, що кримінальне провадження в судах усіх інстанцій здійснюється відкрито. Слідчий суддя, суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини лише у разі: 1) якщо обвинуваченим є неповнолітній; 2) розгляду справи про кримінальне правопорушення проти статевої свободи та статевої недоторканості особи; 3) необхідності запобігти розголошенню відомостей про особисте та сімейне життя чи обставин, які принижують гідність особи; 4) якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом; 5) необхідності забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні.
Адвокат ОСОБА_3 не довів наявність підстав, за яких слідчий суддя може прийняти рішення про здійснення розгляду скарги у закритому судовому засіданні. Саме тому розгляд скарги було здійснено у відкритому судовому засіданні.
Також під час судового розгляду питання про розгляд скарги в закритому судовому засіданні адвокатом не порушувалось.

3. Оцінка та висновки слідчого судді.
Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні скарги з таких підстав.
3.1. Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Отже бездіяльність, передбачена п.1. ч.1 ст. 303 КПК України, наявна у випадку, якщо:
1) заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення були отримані належним суб`єктом (слідчим, дізнавачем, прокурором);
2) така заява чи повідомлення містять відомості про кримінальне правопорушення;
3) відомості, які містяться у заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення, не були внесені до ЄРДР протягом встановленого строку (24 годин відповідно до вимог КПК України).
З наданих матеріалів вбачається, що адвокат ОСОБА_3 , в інтересах ТОВ «МГЗ», звернувся до НАБУ із заявою про вчинення кримінального правопорушення від 23.06.2021. Заява була подана на особистому прийомі в НАБУ і зареєстрована за вх.№ 142/952-01-юо від 01.07.2021, про що свідчить відповідна відмітка на копії заяви.
3.2. У ч. 5 ст. 216 КПК України зазначено, що детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366-2, 366-3, 368, 368-5, 369, 369-2, 410 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з таких умов: 1) кримінальне правопорушення вчинено визначеним законом суб`єктом (серед яких судді); 2) розмір предмета кримінального правопорушення або завданої ним шкоди в п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на час вчинення кримінального правопорушення (якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків); 3) кримінальне правопорушення, передбачене статтею 369, частиною першою статті 369-2 Кримінального кодексу України, вчинено щодо службової особи, визначеної у частині четвертій статті 18 Кримінального кодексу України або у пункті 1 цієї частини.
У заяві адвоката ОСОБА_3 зазначено про можливе вчинення суддею Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
Враховуючи, що кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 364 КК України, за версією адвоката ОСОБА_3 , було вчинено суб`єктом, визначеним у п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК України, зазначене у заяві від 23.06.2021 кримінальне правопорушення підслідне детективам НАБУ. Тому детективи НАБУ уповноважені вносити відомості до ЄРДР за такою заявою.
Таким чином факт звернення із заявою до належного суб`єкта (НАБУ) та факт невнесення відомостей, які містились у цій заяві до ЄРДР, були підтверджені.

3.3. Для висновку про бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до ЄРДР необхідно встановити, що подана заява дійсно є заявою про вчинення кримінального правопорушення та містить відповідні відомості.
У п. 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 (справа № 818/1526/18, провадження № 11-1263апп18) зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей до ЄРДР слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.
Згідно ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.
Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України).
Відповідно до п. 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
У заяві від 23.06.2021, поданої в інтересах ТОВ «МГЗ», вказано, що суддя ОСОБА_4 , будучи достеменно обізнаною з вимогами процесуального законодавства та практикою його застосування, відкрила провадження та розглянула цивільну справу № 487/6970/20 без сплати позивачем громадською організацією «Стоп Шлам» судового збору у повному обсязі. Вказане, на думку заявника, спричинило істотну шкоду державним інтересам у вигляді ненадходження до Державного бюджету України 725 190 грн. (судовий збір, що підлягав сплаті за подання позовної заяви майнового характеру юридичною особою). 
У таких діях заявник вбачає склад злочину, передбачений ч. 2 ст. 364 КК України, а саме: умисне використання службового становища всупереч інтересам служби з метою одержання ГО «Стоп Шлам» неправомірної вигоди у вигляді отримання рівного доступу до правосуддя без сплати обов`язкових платежів у повному обсязі, що спричинило істотну шкоду державним інтересам. 

У заяві адвоката ОСОБА_3 , поданої в інтересах ТОВ «МГЗ» чітко вказано події, обставини, особи, які можуть бути причетні до вчинення тих чи інших дій. Заявник долучив документи, які підтверджують викладені ним доводи. Отже, заява від 23.06.2021 містить відомості про можливе вчинення кримінального правопорушення суддею.
Проаналізувавши зміст заяви від 23.06.2021, слідчий суддя дійшов висновку, що вказані відомості потребують перевірки шляхом вчинення відповідних слідчих (розшукових) та процесуальних дій органом досудового розслідування.
У розпорядженні слідчого судді відсутня достатня кількість інформації, яка б надала можливість встановити обставини, які є обов`язковими для прийняття належного процесуального рішення.
В свою чергу представник НАБУ не надав відомостей, які б підтверджували факт здійснення належної перевірки вказаної вище заяви.
У межах розгляду скарги на бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР слідчий суддя здійснює оцінку факту можливості вчинення кримінального правопорушення лише на підставі заяви, і не має відповідних повноважень на здійснення перевірку таких фактів та їх оцінки у результаті проведення відповідних пошукових дій щодо збирання та аналізу вказаної у заяві інформації. Повноваженнями щодо перевірки інформації та встановлення факту вчинення кримінального правопорушення, причетності певних осіб до нього, відповідно до КПК наділений слідчий, прокурор, який може внести відповідні відомості до ЄРДР.
Проаналізувавши обставини справи, слідчий суддя вважає, що у заяві адвоката ОСОБА_3 від 23.06.2021 викладені факти, які потребують перевірки у межах досудового розслідування, і лише в результаті здійснення відповідних процесуальних та слідчих (розшукових) дій, можна буде дійти висновку про наявність чи відсутність кримінального правопорушення, про який зазначає у заяві адвокат ОСОБА_3 .
Зважаючи на вищевказане, можна дійти висновку, що уповноваженими особами НАБУ було допущено бездіяльність, яка полягає у нездійснення належної перевірки відомостей, викладених у заяві, та невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.
Крім внесення відомостей до ЄРДР, адвокат ОСОБА_3 просив зобов`язати детективів НАБУ надати йому витяг з ЄРДР.
Витяг з ЄРДР відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України надається відразу після внесення відомостей до ЄРДР. Отже, такий обов`язок детектива випливає із встановленого зобов`язання внести відповідні відомості до ЄРДР. Тому необхідність у задоволенні вимог скарги у цій частині відсутня.
Враховуючи вищевказані положення КПК України та встановлені судом обставини, скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ТОВ «МГЗ», належить задовольнити частково і зобов`язати уповноважених осіб НАБУ внести відомості за його заявою від 23.06.2021 до ЄРДР.
Керуючись ст. ст. 24, 214, 303, 306, 307 КПК України слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю «Миколаївський глиноземний завод» задовольнити частково.
Зобов`язати уповноважену особу Національного антикорупційного бюро Українивнести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення за заявою адвоката ОСОБА_3 в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю «Миколаївський глиноземний завод» від 23.06.2021.
В іншій частині скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя                                                         ОСОБА_1